title: Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Aserbaidžaani Vabariigi vaheline partnerlus- ja koostööleping

eurovoc_concepts:
Azerbaijan
cooperation agreement (EU)
cooperation policy
economic development

text: 110 ET Euroopa Liidu Teataja 21999A0917(01) 17. 9. 1999 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 11/55. kd L 246/3 Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Aserbaidžaani Vabariigi vaheline PARTNERLUS- JA KOOSTÖÖLEPING (*) BELGIA KUNINGRIIK, TAANI KUNINGRIIK, SAKSAMAA LIITVABARIIK, KREEKA VABARIIK, HISPAANIA KUNINGRIIK, PRANTSUSE VABARIIK, IIRIMAA, ITAALIA VABARIIK, LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK, MADALMAADE KUNINGRIIK, AUSTRIA VABARIIK, PORTUGALI VABARIIK, SOOME VABARIIK, ROOTSI KUNINGRIIK, SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK, Euroopa Ühenduse asutamislepingu, Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu osalised, edaspidi “liikmesriigid”, ning EUROOPA ÜHENDUS, EUROOPA SÖE- JA TERASEÜHENDUS JA EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUS, edaspidi “ühendus”, ühelt poolt ja ASERBAIDŽAANI VABARIIK teiselt poolt, ARVESTADES ühenduse ja selle liikmesriikide ning Aserbaidžaani Vabariigi vahelisi sidemeid ja nende ühiseid väärtusi, TÕDEDES, et ühendus ja Aserbaidžaani Vabariik soovivad neid sidemeid tugevdada ning panna aluse partnerlusele ja koostööle, mis tugevdaksid ja laiendaksid neid suhteid, mis on loodud varem, eelkõige 18. detsembril 1989 sõlmitud Euroopa Majandusühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning Nõukogude Sotsialistlike Vabariikide Liidu vahelise kaubandust ning kaubandus- ja majanduskoostööd käsitleva lepinguga, mida pärast NSVLi lagunemist on kohaldatud mutatis mutandis Euroopa ühenduste ja iga sõltumatu riigi vahelistes kahepoolsetes suhetes, (*) Euroopa Liidu 11 ametlikus keeles (hispaania, taani, saksa, kreeka, inglise, prantsuse, itaalia, hollandi, portugali, soome, rootsi) koostatud leping avaldati … Euroopa Liidu Teatajas L 246, 17. 09. 1999, lk 3. Tšehhi-, eesti-, läti-, leedu-, ungari-, malta-, poola-, slovaki- ja sloveenikeelsed versioonid on avaldatud käesolevas 2004. aasta eriväljaandes. 11/55. kd ET Euroopa Liidu Teataja 111 ARVESTADES ühenduse ja selle liikmesriikide ning Aserbaidžaani Vabariigi tahet tugevdada poliitilisi ja majanduslikke vabadusi, mis ongi partnerluse põhialus, TÕDEDES siinkohal, et Aserbaidžaani Vabariigi sõltumatuse, suveräänsuse ja territoriaalse terviklikkuse toetamine aitab kaasa rahu ja stabiilsuse tagamisele Euroopas, ARVESTADES lepinguosaliste tahet edendada nii rahvusvahelist rahu ja julgeolekut kui ka vaidluste rahumeelset lahendamist ning teha selleks koostööd Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni ja Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) raames, SOOVIDES heaolu ja stabiilsuse suurendamiseks selles piirkonnas ergutada käesoleva lepinguga reguleeritavates valdkondades piirkondlikku koostööd naaberriikidega ning eelkõige algatusi, mille eesmärk on soodustada koostööd ja vastastikust usaldust Taga-Kaukaasia sõltumatute riikide ja teiste naaberriikide vahel, ARVESTADES ühenduse ja selle liikmesriikide ning Aserbaidžaani Vabariigi vankumatut tahet rakendada täiel määral kõiki Euroopa Julgeoleku- ja Koostöökonverentsi (CSCE) lõppakti, Madridi ja Viini järelkohtumiste lõppdokumentide, CSCE Bonni majanduskoostöökohtumise dokumendi, Pariisi uue Euroopa harta, CSCE 1992. aasta Helsingi dokumendi “Muutuste esitatavad väljakutsed” põhimõtteid ja sätteid ning muid OSCE põhidokumente, OLLES VEENDUNUD, kui tähtis on õigusriigi põhimõtte ja inimõiguste, eelkõige rahvusvähemuste inimõiguste austamine, mitme partei süsteemi ja vabade ja demokraatlike valimiste sisseseadmine ning majanduse piirangutest vabastamine turumajanduse saavutamiseks, USKUDES, et käesoleva partnerlus- ja koostöölepingu täielik rakendamine eeldab ja toetab Aserbaidžaani Vabariigi poliitika, majanduse ja õiguse ümberkujundamise jätkumist ja lõpuleviimist ning koostööks vajalike tingimuste loomist, eeskätt CSCE Bonni kohtumise järeldusi silmas pidades, SOOVIDES alustada ja arendada korrapärast poliitilist dialoogi vastastikust huvi pakkuvates kahepoolsetes, piirkondlikes ja rahvusvahelistes küsimustes, TUNNUSTADES JA TOETADES Aserbaidžaani Vabariigi soovi seada sisse tihe koostöö Euroopa institutsioonidega, ARVESTADES vajadust soodustada investeeringuid Aserbaidžaani Vabariiki, kaasa arvatud energeetikasektorisse, ja seoses sellega tähtsust, mida ühendus ja selle liikmesriigid omistavad võrdsetele tingimustele energiatoodetele juurdepääsu ning nende transiidi ja ekspordi vallas; kinnitades ühenduse ja selle liikmesriikide ning Aserbaidžaani Vabariigi ühinemist Euroopa energiahartaga ning energiaharta lepingu ja energiakasutuse tõhusust ja sellega seotud keskkonnaküsimusi käsitleva energiaharta protokolli täielikku rakendamist, VÕTTES ARVESSE ühenduse valmisolekut pakkuda vajaduse korral majanduskoostööd ja tehnilist abi, PIDADES SILMAS lepingu kasulikkust, sest see soodustab Aserbaidžaani Vabariigi ning Euroopa ja selle lähipiirkondade laiema koostööruumi järkjärgulist vastastikust lähenemist ning Aserbaidžaani järkjärgulist ühinemist avatud rahvusvahelise süsteemiga, ARVESTADES lepinguosaliste kohustust liberaliseerida kaubandus Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) eeskirjade kohaselt, OLLES TEADLIK vajadusest parandada äritegevust ja investeeringuid mõjutavaid tingimusi ning äriühingute asutamise, tööjõu, teenuste osutamise ja kapitali liikumisega seotud tingimusi, OLLES VEENDUNUD, et käesolev leping loob uued tingimused lepinguosaliste vahelisteks majandussuheteks ning eelkõige kaubanduse ja investeerimise arenguks, mis on majanduse ümberkorraldamisel ja tehnoloogia ajakohastamisel hädavajalik, 112 ET Euroopa Liidu Teataja 11/55. kd SOOVIDES alustada tihedat koostööd keskkonnakaitse alal, võttes arvesse lepinguosaliste omavahelist sõltuvust selles valdkonnas, TUNNISTADES, et ebaseadusliku sisserände vältimine ja kontrollimine on käesoleva lepingu üks põhieesmärke, SOOVIDES alustada kultuurikoostööd ja parandada teabevahetust, ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES. Artikkel 1 Käesolevaga pannakse alus partnerlusele ühelt poolt ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Aserbaidžaani Vabariigi vahel. Selle partnerluse eesmärgid on järgmised: — luua sobiv raamistik lepinguosaliste vahelisele poliitilisele dialoogile, mis võimaldab arendada poliitilisi suhteid, — toetada Aserbaidžaani Vabariigi pingutusi oma demokraatia tugevdamisel, majanduse arendamisel ja turumajandusele ülemineku lõpuleviimisel, — edendada lepinguosaliste vahelist kaubandust, investeerimist ja üksmeelseid majandussuhteid, et seeläbi soodustada nende majanduse püsivat arengut, — panna alus õigus-, majandus-, sotsiaal-, rahandus-, mittesõjalisele teadus- ja tehnoloogia- ning kultuurikoostööle. I JAOTIS ÜLDPÕHIMÕTTED Artikkel 2 Demokraatia, rahvusvahelise õiguse põhimõtete ja eelkõige Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirjas, Helsingi lõppaktis ja Pariisi uue Euroopa hartas määratletud inimõiguste ning turumajanduse põhimõtete, sealhulgas Euroopa Julgeoleku- ja Koostöökonverentsi Bonni kohtumise dokumentides avaldatud põhimõtete austamine on lepinguosaliste sise- ja välispoliitika alus ning partnerluse ja käesoleva lepingu oluline osa. Artikkel 3 Lepinguosalised leiavad, et nende heaolu ja stabiilsuse tagamiseks peaksid Nõukogude Sotsialistlike Vabariikide Liidu lagunemisel tekkinud uued sõltumatud riigid, edaspidi “sõltumatud riigid”, jätkama ja arendama omavahelist koostööd Helsingi lõppakti põhimõtete ja rahvusvahelise õiguse kohaselt ning heanaaberlike suhete vaimus, ja püüavad seda protsessi igati soodustada. Artikkel 4 Vajaduse korral vaatavad lepinguosalised läbi Aserbaidžaani Vabariigis muutunud olud, eelkõige need, mis on seotud sealsete majandustingimuste ja turumajandusele orienteeritud majandusreformide elluviimisega. Koostöönõukogu võib anda lepinguosalistele soovitusi käesoleva lepingu iga osa edasiarendamise kohta, pidades silmas kõnealuseid olusid. 11/55. kd ET Euroopa Liidu Teataja 113 II JAOTIS POLIITILINE DIALOOG Artikkel 5 Artikkel 7 Lepinguosalised alustavad korrapärast poliitilist dialoogi, mida nad kavatsevad arendada ja süvendada. See täiendab ja tugevdab ühenduse ja Aserbaidžaani Vabariigi vastastikust lähenemist, toe- tab Aserbaidžaanis toimuvaid poliitika ja majanduse muutusi ning soodustab uute koostöövormide loomist. Poliitiline dialoog — tugevdab Aserbaidžaani Vabariigi sidemeid ühenduse ja selle liikmesriikide ning seeläbi kõikide demokraatlike riikidega. Käesoleva lepingu abil saavutatav majanduslik lähenemine tihendab poliitilisi suhteid, Lepinguosalised kasutavad poliitiliseks dialoogiks ka muid võima- lusi ja vahendeid, eelkõige järgmisi: — korrapärased kohtumised kõrgemate ametnike tasandil ühelt poolt ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Aser- baidžaani Vabariigi esindajate vahel, — toob kaasa seisukohtade olulise ühtlustumise vastastikust huvi pakkuvates rahvusvahelistes küsimustes, mis suurendab julge- olekut ja stabiilsust selles piirkonnas ja edendab Taga- Kaukaasia sõltumatute riikide edasist arengut, — lepinguosaliste vaheliste diplomaatiliste kanalite täielik kasu- tamine, sealhulgas asjakohased kahe- ja mitmepoolsed side- med, näiteks kohtumised Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni ja OSCE raames ning mujal, — näeb ette, et lepinguosalised püüavad teha koostööd Euroopa stabiilsuse ja julgeoleku tugevdamise, demokraatia põhimõ- tete järgimise, inimõiguste, eelkõige rahvusvähemuste inim- õiguste austamise ja edendamise vallas ning peavad vajaduse korral asjakohastes küsimustes nõu. Selline dialoog võib toimuda piirkondlikul tasandil, et aidata kaasa piirkondlike vastuolude lahendamisele ja pingete leevendamisele. Artikkel 6 Ministrite tasandil toimub poliitiline dialoog artikliga 81 asutatud koostöönõukogus ja vastastikusel kokkuleppel ka mujal. — kõik muud vahendid, sealhulgas võimalikud ekspertide koh- tumised, mis soodustaksid selle dialoogi süvendamist ja aren- damist. Artikkel 8 Parlamendi loodavas parlamentaarses koostöökomitees. tasandil toimub poliitiline dialoog artikliga 86 III JAOTIS KAUBAVAHETUS Artikkel 9 — makseviisid ja selliste maksete ülekanded, 1. Kõikides valdkondades kohtlevad lepinguosalised teineteist enamsoodustuskorras järgmistes küsimustes: — eeskirjad, mis käsitlevad kaupade müüki, ostu, vedu, turusta- mist ja kasutamist siseturul. — impordi- ja eksporditollimaksud ja -maksud, kaasa arvatud nende tollimaksude ja maksude kogumise kord, — tollivormistuse, transiidi, ladude ja ümberlaadimisega seotud sätted, 2. Lõike 1 sätteid ei kohaldata järgmiste soodustuste suhtes: a) soodustused, mis on antud eesmärgiga luua tolliliit või vaba- kaubanduspiirkond või sellise liidu või piirkonna loomise tõt- tu; — maksud ja muud riigisisesed lõivud, mida otse või kaude kohaldatakse importkaupade suhtes, b) soodustused, mis on antud teatavatele riikidele WTO eeskir- jade ja muude arengumaid soodustavate rahvusvaheliste kok- kulepete kohaselt; 114 ET Euroopa Liidu Teataja 11/55. kd c) soodustused, mis on antud naaberriikidele piiriliikluse hõl- Artikkel 13 bustamiseks. 3. Üleminekuajal, mis lõpeb Aserbaidžaani Vabariigi ühinemisel WTOga või 31. detsembril 1998, sõltuvalt sellest, kumb kuupäev saabub varem, ei kohaldata lõike 1 sätteid I lisas määratletud soo- dustuste suhtes, mida Aserbaidžaani Vabariik annab teistele NSVLi lagunemisel tekkinud riikidele. Artikkel 10 1. Lepinguosalised leiavad üksmeelselt, et vaba transiidi põhi- mõte on käesoleva lepingu eesmärkide saavutamise oluline eeltin- gimus. Seoses sellega tagab kumbki lepinguosaline teise lepinguosalise tolliterritooriumilt pärinevate või sinna suunduvate kaupade pii- ranguteta transiidi läbi oma territooriumi või selle kaudu. 2. Lepinguosaliste vahel kohaldatakse GATTi V artikli lõigete 2–5 sätteid. 3. Käesoleva artikli eeskirjad ei piira teatavate valdkondadega, eel- kõige veondusega, või lepinguosaliste vahel kokkulepitud toode- tega seotud erieeskirjade ega artikli 90 sätete kohaldamist. Artikkel 11 siduvatest rahvusvahelistest kaupade Ilma et see piiraks õigusi ja kohustusi, mis tulenevad mõlemat ajutise lepinguosalist impordi konventsioonidest, vabastab kumbki lepinguosaline lisaks sellele teise lepinguosalise ajutiselt imporditud kaupade impordimaksudest ja tollimaksudest oma õigusaktide kohaselt sellistel juhtudel ja sellises korras, mis on sätestatud mõnes muus asjakohases teda siduvas rahvusvahelises konventsioonis. Arvesse võetakse tingimusi, mille alusel asjaomane lepinguosaline on sellisest konventsioonist tulenevad kohustused võtnud. Artikkel 12 1. Aserbaidžaani Vabariigist pärinevaid kaupu imporditakse ühendusse koguseliste piiranguteta, ilma et see piiraks käesoleva lepingu artiklite 14, 17 ja 18 kohaldamist. 2. Ühendusest pärinevaid kaupu imporditakse Aserbaidžaani Vabariiki koguseliste piirangute ja samaväärse toimega meetme- teta, ilma et see piiraks käesoleva lepingu artiklite 14, 17 ja 18 kohaldamist. Lepinguosaliste turuhindu. omavahelises kaubavahetuses kasutatakse Artikkel 14 1. Kui mõnda toodet imporditakse ühe lepinguosalise territoo- riumile sellistes suurendatud kogustes või sellistel tingimustel, et see kahjustab või ähvardab kahjustada samasuguste või otseselt konkureerivate toodete kodumaiseid tootjaid, võib sõltuvalt asja- oludest kas ühendus või Aserbaidžaani Vabariik võtta asjakoha- seid meetmeid järgmises korras ja järgmiste tingimuste kohaselt. 2. Enne meetmete võtmist või lõike 4 kohastel juhtudel võimali- kult kiiresti pärast nende võtmist esitab sõltuvalt asjaoludest kas ühendus või Aserbaidžaani Vabariik koostöönõukogule kogu asjakohase teabe, et leida mõlemat lepinguosalist rahuldav lahen- dus XI jaotise kohaselt. 3. Kui nõupidamise tulemusena ei jõua lepinguosalised olukorra vältimise meetmetes kokkuleppele 30 päeva jooksul pärast koos- töönõukogu poole pöördumist, võib nõupidamist taotlenud lepinguosaline piirata asjakohaste toodete importi sellises ulatu- ses ja niikaua, kui on vaja kahju vältimiseks või heastamiseks, või võtta muid sobivaid meetmeid. 4. Kriitilistes olukordades, kus viivitamine põhjustaks raskesti heastatavat kahju, võivad lepinguosalised võtta meetmeid enne nõupidamist tingimusel, et nõupidamise ettepanek tehakse kohe pärast selliste meetmete võtmist. 5. Käesoleva artikli kohaste meetmete väljavalimisel eelistavad lepinguosalised neid, mis segavad käesoleva lepingu eesmärkide saavutamist kõige vähem. 6. Käesolev artikkel ei piira ega mõjuta kumbagi lepinguosalist dumpinguvastaste või tasakaalustavate meetmete võtmisel GATTi VI artikli, GATTi VI artikli rakendamise lepingu, GATTi VI, XVI ja XXIII artikli tõlgendamise ja kohaldamise kokkuleppe või asjako- haste riigisiseste õigusaktide kohaselt. Artikkel 15 kaaluma käesoleva kohustuvad lepingu Lepinguosalised nendevahelist kaubavahetust käsitlevate sätete edasiarendamist vastavalt olukorrale, sealhulgas Aserbaidžaani Vabariigi WTOga ühinemisest tulenevale olukorrale. Koostöönõukogu võib lepinguosalistele anda selliste edasiarenduste kohta soovitusi, mida heakskiitmise korral võidakse lepinguosaliste menetluste kohaselt sõlmitud kokkuleppe alusel ellu viia. 11/55. kd ET Euroopa Liidu Teataja 115 Artikkel 16 Artikkel 18 loomade või taimede tervise ja elu, Käesolev leping ei välista selliste impordi-, ekspordi- või transiidikeeldude või -piirangute kohaldamist, mis on õigustatud kõlbluse, avaliku korra või julgeoleku seisukohast või seoses inimeste, loodusvarade, rahvuslike kunsti-, ajaloo- või muinasväärtuse kaitsmisega või intellektuaal-, tööstus- või kaubandusomandi kaitsmisega või kulda ja hõbedat käsitlevate eeskirjadega. Sellised keelud või piirangud ei kujuta endast siiski meelevaldse diskrimineerimise vahendit ega lepinguosaliste vahelise kaubanduse varjatud piiramist. 1. Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepinguga hõlmatud toodetega kauplemist korraldatakse käesoleva jaotise sätetega, välja arvatud artikkel 12. 2. Asutatakse söe- ja teraseküsimuste siderühm, kuhu kuuluvad ühelt poolt ühenduse ja teiselt poolt Aserbaidžaani Vabariigi esin- dajad. Siderühm vahetab korrapäraselt teavet kõikide lepinguosalisi huvitavate söe- ja teraseküsimuste kohta. Artikkel 17 Artikkel 19 Käesolevat jaotist ei kohaldata kaupade koondnomenklatuuri gruppidesse 50–63 kuuluvate tekstiiltoodetega kauplemise suhtes. Nende toodetega kauplemist korraldab eraldi leping, mis parafeeriti 18. detsembril 1995 ja mida kohaldatakse ajutiselt alates 1. jaanuarist 1996. Tuumamaterjalidega Aatomienergiaühenduse Vajaduse korral kaubeldakse Aatomienergiaühenduse sõlmitava erilepingu sätete kohaselt. kaubeldakse asutamislepingu Euroopa kohaselt. sätete tuumamaterjalidega Euroopa vahel ja Aserbaidžaani Vabariigi IV JAOTIS ÄRITEGEVUST JA INVESTEERIMIST KÄSITLEVAD SÄTTED I PEATÜKK TÖÖTINGIMUSED Artikkel 21 uurib kooskõlas ettevõtjate Koostöönõukogu töötingimusi rahvusvaheliste kohustuste, sealhulgas CSCE Bonni kohtumise dokumendis sätestatud kohustustega. lepinguosaliste parandada võimalusi Artikkel 20 Artikkel 22 1. Kui liikmesriigis kohaldatavatest õigusaktidest, tingimustest ja korrast ei tulene teisiti, püüavad ühendus ja liikmesriigid tagada, et töö- ja palgatingimuste osas ning töölt vabastamisel liikmes- riigi territooriumil seaduslikult töötavaid Aserbaidžaani koda- nikke ei diskrimineerita nende kodakondsuse alusel, võrreldes liik- mesriigi kodanikega. Koostöönõukogu rakendamiseks. annab soovitusi artiklite 20 ja 21 II PEATÜKK ÄRIÜHINGUTE ASUTAMIST JA TEGEVUST KÄSITLEVAD TINGIMUSED 2. Kui Aserbaidžaani Vabariigis kohaldatavatest õigusaktidest, tingimustest ja korrast ei tulene teisiti, tagab Aserbaidžaan, et töö- ja palgatingimuste osas ning töölt vabastamisel Aserbaidžaani Vabariigi territooriumil seaduslikult töötavaid liikmesriigi koda- nikke ei diskrimineerita kodakondsuse alusel, võrreldes Aserbaid- žaani kodanikega. Artikkel 23 1. Ühendus ja selle liikmesriigid võimaldavad Aserbaidžaani äri- ühingutele artikli 25 punkti d kohasel asutamisel vähemalt sama 116 ET Euroopa Liidu Teataja 11/55. kd soodsaid asutamistingimusi kui mis tahes kolmanda riigi äriühin- gutele. pakub teenuse osutaja ise või selline teenuse osutaja, kellega teenuse müüjal on püsivad ärisuhted; 2. Ilma et see piiraks IV lisas loetletud reservatsioonide kohalda- mist, võimaldavad ühendus ja selle liikmesriigid nende territoo- riumil asutatud Aserbaidžaani äriühingute tütarettevõtjatele vähe- malt sama soodsaid tegevustingimusi kui ühenduse äriühingutele. b) igasuguste transporditeenuste ja nendega seotud teenuste, seal- hulgas ühendveoteenuste pakkumiseks vajalike sisemaatrans- porditeenuste, eelkõige sisevee-, maantee- ja raudteetranspor- diteenuste ostmine ja kasutamine enda huvides või oma klientide nimel (ja edasimüük oma klientidele); 3. Ühendus ja selle liikmesriigid võimaldavad nende territooriu- mil asutatud Aserbaidžaani äriühingute filiaalidele vähemalt sama soodsaid tegevustingimusi kui mis tahes kolmanda riigi äriühin- gute filiaalidele. c) veo- ja tollidokumentide või muude veetavate kaupade pärit- olu ja laadiga seotud dokumentide koostamine; 4. Ilma et see piiraks V lisas loetletud reservatsioonide kohalda- mist, võimaldab Aserbaidžaani Vabariik ühenduse äriühingutele artikli 25 punkti d kohasel asutamisel vähemalt sama soodsaid asutamistingimusi kui Aserbaidžaani või mis tahes kolmanda riigi äriühingutele, olenevalt sellest, mis on soodsam, ja tema territoo- riumil asutatud ühenduse äriühingute tütarettevõtjatele ja filiaali- dele vähemalt sama soodsaid tegevustingimusi kui oma või mis tahes kolmanda riigi äriühingutele või nende filiaalidele, olenevalt sellest, mis on soodsam. d) äriteabe andmine igasugusel viisil, sealhulgas arvutipõhised teabesüsteemid ja elektrooniline andmevahetus (kui telekom- munikatsiooniga seotud mittediskrimineerivatest piirangutest ei tulene teisiti); e) ärisuhete loomine kohalike laevandusettevõtjatega, sealhulgas osalemine äriühingu aktsiakapitalis ja kohapeal palgatavate inimeste töölevõtmine (välismaalastest töötajate puhul käes- oleva lepingu asjakohaste sätete järgi); Artikkel 24 f) äriühingute nimel tegutsemine, muu hulgas korraldades vaja- duse korral laevade sadamaskäike või lasti vastuvõtmist. 1. Ilma et see piiraks artikli 100 kohaldamist, ei kohaldata artik- lit 23 õhu-, sisevee- ega meretranspordi suhtes. Artikkel 25 2. Mõlemad lepinguosalised lubavad teise lepinguosalise laevan- dusettevõtjatel, kes osutavad rahvusvahelisi mereveoteenuseid, kaasa arvatud osaliselt merel toimuvad ühendveod, arendada oma territooriumil allpool nimetatud äritegevust kas tütarettevõtete või filiaalide vormis, võimaldades vähemalt sama soodsaid asutamis- ja tegevustingimusi kui need, mida võimaldatakse oma äriühingutele või mõne kolmanda riigi äriühingu tütarettevõtetele või filiaalidele, sõltuvalt sellest, millised tingimused on soodsa- mad, järgides seejuures kummagi lepinguosalise kehtivaid õigus- norme. 3. Silmas on peetud järgmisi tegevusi, kuid nende loetelu pole ammendav: Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid: a) ühenduse äriühing või Aserbaidžaani äriühing – äriühing, mis on asutatud vastavalt liikmesriigi või Aserbaidžaani Vabariigi õigusaktide kohaselt ja mille registrijärgne asukoht või juha- tuse asukoht või põhitegevuskoht on vastavalt ühenduse või Aserbaidžaani Vabariigi territooriumil. Liikmesriigi või Aser- baidžaani Vabariigi õigusaktide kohaselt asutatud äriühingut, kellel on vastavalt ühenduse või Aserbaidžaani Vabariigi ter- ritooriumil üksnes registrijärgne asukoht, käsitletakse siiski vastavalt ühenduse või Aserbaidžaani äriühinguna, kui tema tegevus on tegelikult ja pidevalt seotud vastavalt ühe liikmes- riigi või Aserbaidžaani Vabariigi majandusega; a) meretransporditeenuste ja nendega seotud teenuste turusta- mine ja müük vahetult klientidele pakkumisest kuni arve esi- tamiseni, sõltumata sellest, kas neid teenuseid osutab või b) äriühingu tütarettevõtja – esimesena nimetatud äriühingu tege- liku kontrolli all olev äriühing; 11/55. kd ET Euroopa Liidu Teataja 117 c) äriühingu filiaal – äriüksus, mis ei ole iseseisev juriidiline isik, kuid on laadilt püsiv, näiteks emaettevõtja laiendus, millel on oma juhtkond ja vahendid äritehingute tegemiseks kolman- date isikutega nii, et viimased, kuigi teades, et vajaduse korral on olemas õiguslik side emaettevõtjaga, mille peakontor asub välismaal, ei pea suhtlema otse kõnealuse emaettevõtjaga, vaid võivad teha tehinguid nimetatud laienduseks oleva äriüksuse- ga; Artikkel 27 Käesoleva lepingu sätted ei lepinguosalist kohaldamast meetmeid, mida on vaja, et vältida käesoleva lepingu sätetele toetudes kõrvalehoidumist lepinguosalise meetmetest, mis on seotud kolmandate riikide pääsuga tema turgudele. takista kumbagi d) asutamine – punktis a nimetatud ühenduse või Aserbaidžaani äriühingu õigus alustada majandustegevust, asutades tütaret- tevõtjaid ja filiaale vastavalt Aserbaidžaani Vabariigis või ühen- duses; Artikkel 28 e) tegevus – majandustegevus; f) majandustegevus – tööstuslik, kaubanduslik ja kutsealane tege- vus. Rahvusvaheliste merevedude, sealhulgas osaliselt merel toimuvate ühendvedude puhul kohaldatakse käesoleva ja III peatüki sätteid ka vastavalt väljaspool ühendust või Aserbaidžaani Vabariiki asu- vate liikmesriigi või Aserbaidžaani kodanike suhtes ning väljas- pool ühendust või Aserbaidžaani Vabariiki asutatud ja vastavalt liikmesriigi või Aserbaidžaani kodanike kontrollitavate laevandu- settevõtjate suhtes, kui nende laevad on registreeritud vastavalt selles liikmesriigis või Aserbaidžaani Vabariigis kooskõlas asjako- haste õigusaktidega. Artikkel 26 1. Käesoleva lepingu muudest sätetest hoolimata ei takistata lepinguosalist võtmast meetmeid järelevalvekaalutlustel, sealhul- gas investorite, hoiustajate, kindlustusvõtjate või nende isikute kaitseks, kelle suhtes finantsteenuse osutajal on usalduskohustus, või rahandussüsteemi terviklikkuse ja stabiilsuse tagamiseks. Kui sellised meetmed on vastuolus käesoleva lepingu sätetega, ei või neid kasutada selleks, et lepinguosaline saaks kõrvale hoiduda käesoleva lepingu järgsete kohustuste täitmisest. 2. Käesoleva lepingu sätteid ei tõlgendata nii, nagu oleks lepin- guosaline kohustatud avalikustama üksikklientide äritegevuse ja kontodega seotud teavet või avalik-õiguslike isikute valduses ole- vat salajast või ärisaladuse alla kuuluvat teavet. 3. Käesoleva lepingu kohaldamisel tähendavad “finantsteenused” III lisas kirjeldatud tegevust. 1. Olenemata käesoleva jaotise I peatüki sätetest, on vastavalt Aserbaidžaani Vabariigi või ühenduse territooriumil asutatud ühenduse või Aserbaidžaani äriühingul õigus vastuvõtjariigis kehtivate õigusnormide alusel vastavalt Aserbaidžaani Vabariigi või ühenduse territooriumil tööle võtta või lasta oma tütarette- võtjal või filiaalil tööle võtta töötajaid, kes on vastavalt ühenduse liikmesriigi või Aserbaidžaani kodanikud, tingimusel et need töö- tajad on lõikes 2 määratletud võtmeisikud ja neid võtavad tööle üksnes äriühingud või filiaalid. Nende töötajate elamis- ja tööluba hõlmab ainult ajavahemikku, milleks neid on tööle võetud. 2. Eespool nimetatud äriühingute, edaspidi “organisatsioonid”, võtmeisikud on punktis c määratletud “äriühingusiseselt üleviida- vad isikud”, kes kuuluvad järgmisse liigitusse, tingimusel et orga- nisatsioon on juriidiline isik ja et asjaomased isikud on olnud selle teenistuses või selle aktsionärid (v. a enamusaktsionärid) vähemalt üleviimisele vahetult eelnenud aasta: a) organisatsioonis juhtival kohal töötavad isikud, kes peaasjali- kult juhivad ettevõtet ja kelle tegevust äriühingu juhatus või aktsionärid või samalaadne organ jälgib (jälgivad) või juhib (ju- hivad) ning kelle pädevuses on — ettevõtte, selle osakonna või allüksuse juhtimine, — teiste järelevalve-, kutse- või juhtimistegevusega seotud töötajate järelevalve ja kontroll, — isiklikult töötajate töölevõtmine ja töölt vabastamine või soovituste andmine nende palkamiseks, vabastamiseks või muu tööjõuga seotud tegevus; b) organisatsioonis töötavad isikud, kellel on ettevõtte tegevuse, uurimisseadmete, töövõtete või juhtimise seisukohalt olulisi harukordseid teadmisi. Selliste teadmiste hindamisel võib lisaks ettevõttes vajalikele teadmistele arvesse võtta selliseks tööks või tegevuseks vajalikke erialaoskusi, mis eeldavad teh- nilisi eriteadmisi, kaasa arvatud kuulumine loaga seotud eri- alal töötajate hulka; 118 ET Euroopa Liidu Teataja 11/55. kd c) äriühingusiseselt üleviidav isik – füüsiline isik, kes töötab orga- nisatsioonis ühe lepinguosalise territooriumil ja kes viiakse seoses majandustegevusega ajutiselt üle teise lepinguosalise territooriumile; asjaomase organisatsiooni peamine äritege- vuse koht peab olema lepinguosalise territooriumil ja isik tuleb üle viia selle organisatsiooni ettevõttesse (filiaali, tütarettevõt- tesse), kelle majandustegevus teise lepinguosalise territooriu- mil on sisuliselt samasugune. ühenduse ja Aserbaidžaani äriühingutel, kes asuvad teise lepingu- osalise territooriumil kui teenuse tarbija, võttes arvesse lepinguo- saliste teenindussektori arengut. 2. Koostöönõukogu annab soovitusi lõike 1 rakendamiseks. Artikkel 29 1. Lepinguosalised teevad kõik endast oleneva, et vältida selliseid meetmeid või samme, mis kitsendavad teineteise äriühingute asutamis- ja tegevustingimusi, võrreldes käesoleva lepingu allakir- jutamisele eelnenud päevaga. 2. Käesoleva artikli sätted ei piira artikli 37 sätete kohaldamist: artikli 37 alla kuuluvaid olukordi reguleerivad üksnes nimetatud artikli sätted. 3. Partnerluse ja koostöö vaimus tegutsedes ning artikli 43 sät- teid silmas pidades teatab Aserbaidžaani Vabariigi valitsus ühen- dusele oma kavatsustest esitada või vastu võtta selliseid uusi õigusaktide eelnõusid, mis käesoleva lepingu allakirjutamisele eel- nenud päevaga võrreldes võivad kitsendada ühenduse äriühingute tütarettevõtjate ja filiaalide asutamis- ja tegevustingimusi Aser- baidžaani Vabariigis. Ühendus võib nõuda Aserbaidžaani Vabarii- gilt selliste õigusaktide eelnõude edastamist ja neid käsitleva nõu- pidamise alustamist. 4. Kui Aserbaidžaani Vabariigis kehtestatavad uued õigusaktid kitsendaksid tema territooriumil asutatud ühenduse äriühingute tütarettevõtjate ja filiaalide tegevustingimusi, võrreldes käesoleva lepingu allakirjutamisele eelnenud päevaga, ei kohaldata neid õigusakte kolme aasta jooksul nende tütarettevõtjate ja filiaalide suhtes, mis olid asjakohase õigusakti jõustumiskuupäevaks Aser- baidžaani Vabariigis juba asutatud. Artikkel 31 Lepinguosalised teevad koostööd, et arendada Aserbaidžaani Vabariigis turule orienteeritud teenindusvaldkondi. Artikkel 32 1. Lepinguosalised kohustuvad tõhusalt kohaldama põhimõtet, mis tagab kaubanduslikel alustel toimuva piiramatu juurdepääsu rahvusvahelisele mereveoturule ja mereliiklusele: a) eespool esitatud säte ei piira käesoleva lepingu ühe või teise osalise suhtes kohaldatavaid õigusi ega kohustusi, mis tulene- vad Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsioonist lii- nilaevanduskonverentsile antud toimimisjuhendi kohta. Liinid, mis ei kuulu konverentsi liikmete hulka, võivad konkureerida konverentsi liikmetega tingimusel, et nad järgivad kaubandus- likel alustel toimuva ausa konkurentsi põhimõtet; b) lepinguosalised kinnitavad oma tahet luua vaba konkurentsi keskkond, mis on puist- ja vedellastivedude oluline tunnus- joon. 2. Lõike 1 põhimõtete kohaldamisel lepinguosalised a) ei kohalda alates käesoleva lepingu jõustumisest ühenduse liik- mesriikide ja endise Nõukogude Liidu vaheliste kahepoolsete lepingute lastijaotussätteid; III PEATÜKK TEENUSTE PIIRIÜLENE OSUTAMINE ÜHENDUSE JA ASERBAIDŽAANI VABARIIGI VAHEL b) ei kehtesta edaspidi kahepoolsetes lepingutes kolmandate rii- kidega lastijaotusklausleid, välja arvatud erandjuhtudel, mil emma-kumma käesoleva lepingu osalise liinilaevandusettevõt- jatel ei oleks teisiti enam võimalik osaleda asjaomasesse kol- mandasse riiki suunduvatel või sealt lähtuvatel vedudel; Artikkel 30 1. Lepinguosalised kohustuvad käesoleva peatüki sätete kohaselt astuma vajalikke samme, et järk-järgult lubada teenuseid osutada c) keelavad edaspidi lastijaotuskokkulepete sõlmimise puist- ja vedellastivedusid käsitlevates kahepoolsetes lepingutes; d) kaotavad käesoleva lepingu jõustumisel kõik ühepoolsed meetmed ja haldus-, tehnilised ning muud takistused, millel võib olla piirav või diskrimineeriv mõju rahvusvaheliste mere- transporditeenuste vabale osutamisele. 11/55. kd ET Euroopa Liidu Teataja 119 3. Muu hulgas võimaldavad lepinguosalised teise lepinguosalise kodanike või äriühingute kasutuses olevatele laevadele rahvusva- helisele kaubandusele avatud sadamatele juurdepääsul, nende sadamate infrastruktuuride ja abiteenuste kasutamisel ja sellega seotud tasude, maksude ja tolliteenuste osas ning kaikohtade ja peale- ja mahalaadimisvahendite kasutamisel vähemalt sama soodsaid tingimusi kui oma laevadele. 4. Ühenduse kodanikud ja äriühingud, kes osutavad rahvusvahe- lisi meretransporditeenuseid, võivad vabalt osutada rahvusvahe- lisi mere- ja jõetransporditeenuseid Aserbaidžaani Vabariigi sise- veekogudel ja vastupidi. Artikkel 37 Tingimused, mida üks lepinguosaline võimaldab teisele käesoleva jääb üldisest lepingu alusel, ei või alates päevast, millest teenuskaubanduse kokkuleppest (GATS) tulenevate kohustuste jõustumise kuupäevani üks kuu, olla GATSiga hõlmatud valdkondade ja meetmete osas soodsamad kui tingimused, mida selline esimene lepinguosaline võimaldab GATSi sätete kohaselt ja ja iga kehtivad mis teenindusviisi kohta. teenindusvaldkonna, allvaldkonna Artikkel 33 Artikkel 38 Et tagada lepinguosaliste vahelise veonduse kooskõlaline areng, mis on kohandatud nende kaubandusvajadustele, võivad lepinguosalised ja käesoleva nõupidamisi sõlmida vajaduse korral erilepinguid, mis käsitlevad tingimusi vastastikuse korral maantee-, õhutranspordis. teenuste osutamise ning turulepääsu ja jõustumist vajaduse raudtee- sisevee- lepingu pärast ja II–IV peatüki kohaldamisel ei võeta arvesse tingimusi, mida või Aserbaidžaani Vabariik ühendus, võimaldavad majandusintegratsiooni tulenevate kohustuste alusel GATSi V artikli põhimõtete kohaselt. liikmesriigid lepingutest selle IV PEATÜKK ÜLDSÄTTED Artikkel 34 Artikkel 39 1. Käesoleva jaotise sätete kohaselt võimaldatavat enamsoo- dustusrežiimi ei kohaldata maksusoodustuste suhtes, mida lepin- guosalised teevad või kavatsevad tulevikus teha topeltmaksusta- mise vältimise lepingute või muude maksukokkulepete alusel. 1. Käesoleva jaotise sätteid kohaldatakse piirangutega, mis on õigustatud avaliku korra, julgeoleku või rahvatervise seisukohalt. 2. Neid ei kohaldata tegevuse suhtes, mis on emma-kumma lepinguosalise territooriumil kas või juhuti seotud avaliku võimu teostamisega. 2. Käesolevas jaotises sätestatut ei tõlgendata nii, nagu takistaks see lepinguosalistel võtmast või rakendamast meetmeid, mille ees- märk on takistada topeltmaksustamise vältimiseks sõlmitud lepin- gute maksustamissätetest ja muudest maksukokkulepete või rii- gisisese maksuseaduse kohastest maksudest kõrvalehoidumist või nende maksude vältimist. Artikkel 35 Käesoleva jaotise kohaldamisel ei takista käesoleva lepingu sätted lepingu osalisi kohaldamast oma õigusnorme, mis käsitlevad füüsiliste isikute riiki sisenemist, seal viibimist ja töötamist, töötingimusi, elamaasumist ja teenuste osutamist, tingimusel et sellega ei kaotata ega vähendata soodustusi, mida lepinguosalistel on õigus käesoleva lepingu erisätte alusel saada. Nimetatud säte ei piira artikli 34 kohaldamist. 3. Käesolevas jaotises sätestatut ei tõlgendata nii, nagu takistaks see liikmesriikidel või Aserbaidžaani Vabariigil oma asjakohaste maksualaste õigusaktide kohaldamisel tegemast vahet maksu- maksjate vahel, kes eeskätt oma elu- või asukoha poolest ei ole ühesuguses olukorras. Artikkel 40 Artikkel 36 Ilma et see piiraks artikli 28 kohaldamist, ei tõlgendata II–IV pea- tüki ühtegi sätet nii, nagu annaks see Aserbaidžaani ja ühenduse äriühingute ühiselt kontrollitavate ja nende ainuomanduses olevate äriühingute suhtes kohaldatakse samuti II–IV peatüki sätteid. — liikmesriikide või Aserbaidžaani Vabariigi kodanikele õiguse siseneda vastavalt Aserbaidžaani või ühenduse territooriumile või seal viibida ükskõik kellena, eelkõige äriühingu aktsionäri 120 ET Euroopa Liidu Teataja 11/55. kd või osanikuna, juhina või töötajana või teenuste pakkujana või saajana, — Aserbaidžaani äriühingute ühenduses asuvatele tütarettevõt- jatele või filiaalidele õiguse tööle võtta või lasta tööle võtta Aserbaidžaani kodanikke ühenduse territooriumil, — ühenduse äriühingute Aserbaidžaanis asuvatele tütarettevõt- jatele või filiaalidele õiguse tööle võtta või lasta tööle võtta liikmesriikide kodanikke Aserbaidžaani territooriumil, — Aserbaidžaani äriühingutele või nende ühenduses asuvatele tütarettevõtjatele või filiaalidele õiguse tähtajalise töölepingu alusel tööle võtta Aserbaidžaani kodanikke tööks muude isi- kute juures ja järelevalve all, — ühenduse äriühingutele või nende Aserbaidžaanis asuvatele tütarettevõtjatele või filiaalidele õiguse tähtajalise töölepingute alusel tööle võtta liikmesriikide kodanikke. V PEATÜKK JOOKSVAD MAKSED JA KAPITAL 4. Ilma et see piiraks lõike 2 või 6 kohaldamist, ei kehtestata käesoleva lepingu jõustumisest alates uusi valuutapiiranguid ühenduse ja Aserbaidžaani Vabariigi residentide vahelisele kapi- tali liikumisele ja sellega seotud jooksvatele maksetele ning keh- tivat korda ei karmistata. 5. Lepinguosalised peavad teineteisega nõu, et käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks hõlbustada muude kui lõikes 2 nime- tatud kapitalivormide liikumist ühenduse ja Aserbaidžaani Vaba- riigi vahel. 6. Käesoleva artikli sätete kohaselt ja omavääringu täieliku kon- verteeritavuse saavutamiseni Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) asutamislepingu VIII artikli tähenduses võib Aserbaidžaani Vaba- riik erandjuhtudel kohaldada lühikese ja keskmise tähtajaga kre- diitide andmise ja saamisega seotud valuutapiiranguid ulatuses, mis on Aserbaidžaani Vabariigile kehtestatud sellise krediidi and- miseks ja mida lubab Aserbaidžaani seisund IMFis. Aserbaidžaani Vabariik kohaldab neid piiranguid kedagi diskrimineerimata. Neid kohaldatakse nii, et see segaks käesoleva lepingu täitmist võima- likult vähe. Aserbaidžaani Vabariik teatab koostöönõukogule vii- vitamata selliste meetmete kehtestamisest ja nendes tehtavatest muudatustest. 7. Kui erandlikel asjaoludel ühenduse ja Aserbaidžaani Vabariigi vaheline kapitali liikumine põhjustab või ähvardab põhjustada suuri raskusi ühenduse või Aserbaidžaani vahetuskursi- või raha- poliitika toimimises, võib vastavalt kas ühendus või Aserbaidžaan võtta ühenduse ja Aserbaidžaani Vabariigi vahelise kapitali liiku- mise suhtes kõige rohkem kuueks kuuks kaitsemeetmeid, kui need on hädavajalikud, ilma et see piiraks lõigete 1 ja 2 kohalda- mist. Artikkel 41 VI PEATÜKK 1. Lepinguosalised kohustuvad lubama kõiki ühenduse ja Aser- baidžaani Vabariigi residentide vahel vabalt vahetatavas vääringus tehtavaid jooksvaid makseid, mis on kooskõlas käesoleva lepingu sätetega ja seotud kaupade, teenuste või isikute liikumisega. 2. Käesoleva lepingu jõustumisest alates tagatakse maksebilansi kapitalikonto kohaste tehingute puhul kapitali vaba liikumine vastuvõtjariigi õigusaktide kohaselt asutatud äriühingutesse otse investeerimisel ja II peatüki sätete kohasel investeerimisel ning nende investeeringute ja nendest tuleneva kasumi rahaks muut- mine või kodumaale tagasiviimine. INTELLEKTUAAL-, TÖÖSTUS- JA KAUBANDUSOMANDI KAITSE Artikkel 42 1. Käesoleva artikli ja II lisa sätete kohaselt parandab Aserbaid- žaani Vabariik jätkuvalt intellektuaal-, tööstus- ja kaubandus- omandi õiguste kaitset, et pakkuda viienda aasta lõpuks pärast käesoleva lepingu jõustumist samasuguse tasemega kaitset kui on ühenduses, samuti tõhusaid vahendeid selliste õiguste kaitsmiseks. 3. Lõike 2 sätted ei takista Aserbaidžaani Vabariiki piiramast Aserbaidžaani residentide otseinvesteeringuid välismaale. Ühen- duse äriühingute tütarettevõtjate ja filiaalide kohta sellised piiran- gud ei kehti. Lepinguosalised lepivad kokku, et viis aastat pärast käesoleva lepingu jõustumist arutavad nad nende piirangute säi- litamist, võttes arvesse rahasüsteemi, maksustamise ja rahanduse kõiki asjakohaseid tahke. 2. Viienda aasta lõpuks pärast käesoleva lepingu jõustumist ühi- neb Aserbaidžaani Vabariik II lisa punktis 1 nimetatud intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi õigusi käsitlevate mit- mepoolsete konventsioonidega, mille osalisteks on liikmesriigid või mida liikmesriigid tegelikult kohaldavad nende konventsioo- nide asjaomaste sätete kohaselt. 11/55. kd ET Euroopa Liidu Teataja 121 V JAOTIS ÕIGUSKOOSTÖÖ Artikkel 43 1. Lepinguosalised tõdevad, et Aserbaidžaani Vabariigi praeguste ja tulevaste õigusaktide ühtlustamine ühenduse omadega on Aser- baidžaani ja ühenduse vaheliste majandussidemete tugevdamise tähtis tingimus. Aserbaidžaani Vabariik püüab tagada oma õigus- aktide järkjärgulise ühtlustamise ühenduse omadega. 2. Õigusaktide ühtlustamine hõlmab eelkõige järgmisi valdkon- di: tolliõigus, äriühinguõigus, pangandusõigus, äriühingute raa- matupidamine ja maksud, intellektuaalomand, töökaitse, finants- teenused, konkurentsieeskirjad, riigihanked, inimeste, loomade ja taimede elu ja tervise kaitse, keskkond ja loodusvarade kasutamist käsitlevad õigusnormid, tarbijakaitse, kaudne maksustamine, teh- nilised eeskirjad ja standardid, tuumaalased õigusnormid ja veon- dus. 3. Ühendus annab Aserbaidžaani Vabariigile nende meetmete rakendamiseks tehnilist abi, mille hulka võib muu hulgas kuuluda — ekspertide vahetus, — teabe edastamine aegsasti, eelkõige oluliste õigusaktide kohta, — seminaride korraldamine, — koolitus, — abi olulisi valdkondi käsitlevate ühenduse õigusaktide tõlki- miseks. 4. Lepinguosalised lepivad kokku, et kumbki uurib oma konku- rentsiõiguse kooskõlastatud kohaldamise viise juhtudel, mis mõjutavad nendevahelist kaubandust. VI JAOTIS MAJANDUSKOOSTÖÖ Artikkel 44 4. Erilist tähelepanu pööratakse meetmetele, mis kooskõlas Aser- baidžaani Vabariigis kehtivate õigusaktidega võivad soodustada koostööd Taga-Kaukaasia sõltumatute riikide ja teiste naaberrii- kide vahel, et edendada piirkonna harmoonilist arengut. 1. Ühendus ja Aserbaidžaani Vabariik seavad sisse majandus- koostöö, mille eesmärk on kaasa aidata Aserbaidžaani majandus- reformi edenemisele ja majanduse tervenemisele ning püsivale arengule. Selline koostöö tugevdab olemasolevaid majandusside- meid, mis on kasuks mõlemale lepinguosalisele. 5. Ühendus võib vajaduse korral anda käesoleva lepinguga ette nähtud majanduskoostööks ja muudeks koostöövormideks teh- nilist abi, võttes arvesse ühenduse asjakohast sõltumatute riikide tehnilist abistamist käsitlevat nõukogu määrust, Aserbaidžaani Vabariigile antava ühenduse tehnilise abi soovitusprogrammis kokku lepitud rõhuasetusi ning selles kehtestatud kooskõlastus- ja rakenduskorda. 2. Aserbaidžaani Vabariigi majanduse ja ühiskonna ümberkujun- damiseks ning majandus- ja kaubandussüsteemi ümberkorralda- miseks töötatakse välja tegevuspõhimõtted ja meetmed, lähtudes pideva ja harmoonilise sotsiaalse arengu vajadustest; need hõlma- vad täiel määral ka keskkonnakaalutlusi. Artikkel 45 Koostöö kaubavahetuse ja teenuskaubanduse alal 3. Selleks keskendutakse koostöös eelkõige järgmistele valdkon- dadele: majanduse ja ühiskonna areng, tööjõu arendamine, ette- võtluse toetamine (sealhulgas erastamine, investeerimine ja finantsteenuste arendamine), põllumajandus ja toiduainetööstus, energeetika, veondus, turism, keskkonnakaitse, piirkondlik koos- töö ja rahapoliitika. Lepinguosalised teevad koostööd tagamaks, et Aserbaidžaani Vabariik kaupleb teiste riikidega WTO eeskirjade kohaselt. 122 ET Euroopa Liidu Teataja 11/55. kd Sellise koostöö hulka kuuluvad kaubanduse edendamisega vahe- tult seotud eriküsimused, nende seas järgmised: erainvesteeringutele soodsad olud, eelkõige luues paremad tingi- mused investeeringute kaitseks ja kapitali ülekanneteks ning investeerimisvõimalusi käsitleva teabe vahetamiseks. — kaubandust ja kaubandusega seotud küsimusi, sealhulgas makseid ja tasaarveldussüsteeme käsitlevate tegevuspõhimõ- tete väljatöötamine, 2. Koostöö eesmärgid on eelkõige järgmised: — asjakohaste õigusaktide koostamine, — abi, et ette valmistada Aserbaidžaani Vabariigi ühinemine WTOga. — vajaduse korral investeeringute soodustamise ja kaitse lepin- gute sõlmimine liikmesriikide ja Aserbaidžaani Vabariigi vahel, Artikkel 46 Tööstuskoostöö — vajaduse korral topeltmaksustamise vältimise lepingute sõlmi- mine liikmesriikide ja Aserbaidžaani Vabariigi vahel, — soodsate tingimuste loomine välisinvesteeringute kaasamiseks Aserbaidžaani majandusse, 1. Koostöö eesmärk on edendada eelkõige järgmist: — mõlema lepinguosalise ettevõtjate vaheliste ärisidemete aren- gut, — püsiva ja asjakohase äriõiguse ja -keskkonna loomine ning teabe vahetamine investeerimisega seotud õigusnormide ja haldustavade kohta, — ühenduse osalemist Aserbaidžaani Vabariigi jõupingutustes oma tööstuse struktuuri ümberkorraldamisel, — investeerimisvõimalusi käsitlev teabevahetus muu hulgas mes- side, näituste, kaubandusnädalate ja muude ürituste kaudu. — juhtimise parandamist, — sobivate turupõhiste kaubanduseeskirjade ja -tavade väljatöö- tamist ning oskusteabe edasiandmist, — keskkonnakaitset. 2. Käesoleva artikli sätted ei mõjuta ettevõtjaid käsitlevate ühen- duse konkurentsieeskirjade kohaldamist. Artikkel 49 Riigihanked ja Lepinguosalised töötavad koos välja tingimused kauba- teenuslepingute sõlmimiseks avatult ja võistupakkumise põhjal, eelkõige pakkumismenetluse abil. Artikkel 47 Ehitus Artikkel 50 Koostöö standardite ja vastavushindamise vallas Lepinguosalised teevad koostööd ehitustööstuse alal. Selle koostöö eesmärk on muu hulgas Aserbaidžaani Vabariigi ehitustööstuse ümberkorraldamine turumajanduse põhimõtete alusel, võttes arvesse asjakohaseid tervishoiu-, ohutus- ja keskkonnaküsimusi. ajakohastamine ja 1. Lepinguosaliste vaheline koostöö edendab lähenemist rahvus- vaheliselt kokku lepitud kvaliteedialastele kriteeriumidele, põhi- mõtetele ja suunistele. Vajalikud meetmed hõlbustavad vastasti- kust ja parandavad Aserbaidžaani toodete kvaliteeti. tunnustamist vastavushindamise alal 2. Selleks püüavad lepinguosalised teha koostööd tehnilise abi projektide kaudu, mis Artikkel 48 Investeeringute soodustamine ja kaitse sioonide ja asutustega, — edendavad vajalikku koostööd nende valdkondade organisat- 1. Pidades silmas ühenduse ja liikmesriikide asjakohaseid volitusi ja pädevust, on koostöö eesmärk luua kodu- ja välismaistele — edendavad ühenduse tehniliste eeskirjade ning Euroopa stan- dardite ja vastavushindamismenetluste rakendamist, 11/55. kd ET Euroopa Liidu Teataja 123 — võimaldavad jagada kogemusi ja tehnilist teavet kvaliteedijuh- timise vallas. Lepinguosalised võivad vastastikusel kokkuleppel teha muus vor- mis teadus- ja tehnoloogiakoostööd. Artikkel 51 Kaevandamine ja toormed 3. Käesolevas artiklis käsitletud koostööd tehakse erikokkulepete kohaselt, mis arutatakse läbi ja sõlmitakse mõlema lepinguosalise poolt vastu võetud korras ning millega kehtestatakse muu hulgas asjakohased intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandit käsitle- vad sätted. 1. Lepinguosalised püüavad suurendada investeeringuid kaevan- damisse ja elavdada kauplemist mäetööstuse toodete ja toorme- tega. 2. Koostöös keskendutakse eelkõige järgmistele valdkondadele: Artikkel 53 Haridus ja koolitus — teabevahetus väljavaadete kohta kaevandamise ja mitteraud- metallidega seotud tööstussektoris, 1. Lepinguosalised teevad koostööd, et parandada üldhariduse ja kutsekvalifikatsiooni taset Aserbaidžaani Vabariigis nii avalikus kui ka erasektoris. — koostöö õigusliku raamistiku loomine, — kaubandusküsimused, 2. Koostöös keskendutakse eelkõige järgmistele valdkondadele: — keskkonnaalaste õigusaktide vastuvõtmine ja rakendamine, — Aserbaidžaani Vabariigi kõrgharidus- ja koolitussüsteemide, sealhulgas kõrgharidusasutuste ja -diplomite sertifitseerimis- süsteemi ajakohastamine, — koolitus, — ohutus mäetööstuses. — avaliku ja erasektori juhtivtöötajate ning riigiteenistujate koo- litamine eelisaladel, mis määratakse kindlaks edaspidi, Artikkel 52 — koostöö õppeasutuste ning õppeasutuste ja äriühingute vahel, Teadus- ja tehnoloogiakoostöö — õpetajate, koolilõpetajate, haldustöötajate, noorte teadlaste ja uurijate ning noorte liikuvus, 1. Lepinguosalised edendavad vastastikuse kasu põhimõttel koos- tööd mittesõjaliste teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse vallas ning piisavat juurdepääsu lepinguosaliste asjakohastele prog- vahendite kättesaadavust, kui rammidele, intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi õiguste tõhusa kaitse nõuetest ei tulene teisiti. arvesse võttes — Euroopa-õpingute edendamine sobivates õppeasutustes, — ühenduse keelte õpetamine, 2. Teadus- ja tehnoloogiakoostöö hõlmab järgmist: — konverentsitõlkide jätkukoolitus, — teadus- ja tehnikateabe vahetust, — ajakirjanike koolitus, — ühistegevust teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse vallas, — koolitajate koolitus, — lepinguosaliste teadusuuringute ja tehnoloogiaarendusega tegelevate teadlaste, uurijate ning tehnikute koolitust ja lähe- tusprogramme. — õpetamismeetodi vahetamine, ajakohaste hariduskavade ja tehniliste õppevahendite kasutamise edendamine. Kui see koostöö on seotud hariduse ja/või koolitusega, tuleks seda teha artikli 53 sätete kohaselt. 3. Ühe lepinguosalise võimalikku osalemist teise lepinguosalise kaaluda asjakohastes koolituskavades õppe- võiks ja 124 ET Euroopa Liidu Teataja 11/55. kd lepinguosaliste asjakohaste menetluste kohaselt ja seejärel luua vajaduse korral institutsionaalne raamistik ja teha koostööplaa- nid, mille aluseks on Aserbaidžaani Vabariigi osalemine ühenduse programmis Tempus. — juhtimis- ja tehniline koolitus energeetikasektoris, — energeetiliste materjalide ja toodete vedu ja transiit, Artikkel 54 Põllumajandus ja agrotööstussektor on selles vallas eesmärk Koostöö põllumajanduse ümberkujundamine, Aserbaidžaani Vabariigi põllumajanduse ja agrotööstus- ning teenindussektori ajakohastamine, erastamine ja struktuuri ümberkorraldamine ning Aserbaidžaani toodete sise- ja välisturgude arendamine tingimusel, et tagatakse keskkonnakaitse ja võetakse arvesse vajadust parandada toiduainetega varustamist ning arendada põllumajanduslikku äri ja põllumajandustoodete töötlemist ja turustamist. Samuti püüavad lepinguosalised järk-järgult lähendada Aserbaidžaani standardeid töödeldud ja ühenduse töötlemata ja tehnilistele taimetervisenõuetele. põllumajandustooteid käsitlevatele eeskirjadele, tervishoiu- sealhulgas Artikkel 55 Energeetika 1. Lepinguosalised teevad koostööd turumajanduse ja Euroopa energiaharta põhimõtetest lähtuvalt, pidades silmas energiaharta lepingut ja protokolli, mis käsitleb energiakasutuse efektiivsust ja sellega seotud keskkonnaküsimusi, ning võttes arvesse Euroopa energiaturgude järkjärgulist integreerumist. — energiakaubanduse ja energiaalaste investeeringute suurene- mist soodustavate institutsiooniliste, õiguslike, maksu- ja muude tingimuste kehtestamine, — vee ja muude taastuvate energiavarude kasutuse arendamine. 3. Lepinguosalised vahetavad asjakohast teavet energeetikaalaste investeerimisprojektide, eelkõige nafta- ja gaasitorujuhtmete või muude energiatoodete transpordiga seotud vahendite ehitamise ja uuendamise kohta. Nad teevad koostööd, et investeerimisel ener- geetikasektorisse võimalikult tõhusalt rakendada IV jaotise ja artikli 48 sätteid. Artikkel 56 Keskkond 1. Pidades silmas Euroopa energiahartat ja 1993. aasta Luzerni konverentsi deklaratsiooni ning võttes arvesse energiaharta lepin- gut, eelkõige selle artiklit 19, ja energiakasutuse efektiivsust ning sellega seotud keskkonnaküsimusi käsitlevat energiaharta proto- kolli, arendavad ja tugevdavad lepinguosalised oma koostööd keskkonna ja inimeste tervise kaitsmisel. 2. Koostöö eesmärk on võidelda keskkonnaseisundi halvenemise vastu, mille juures on oluline eelkõige järgmine: 2. Koostöö hõlmab muu hulgas järgmisi valdkondi: damine; keskkonnaseisundi teabesüsteem, — saastetaseme tulemuslik jälgimine ja keskkonnaseisundi hin- — energiapoliitika väljatöötamine ja arendamine, — kohaliku, piirkondliku ja piiriülese õhu- ja veesaaste vastu võitlemine, — energeetikasektori juhtimise ja selle korralduse parandamine turumajanduse põhimõtete alusel, — looduse seisundi taastamine, — energiavarustuse, sealhulgas varustamiskindluse parandamine säästlikul ja keskkonnasõbralikul viisil, — säästev, tõhus ja keskkonnasõbralik energiatootmine ja -tarbimine, — säästlikum ja efektiivsem energiakasutus ning energiakasutuse efektiivsust ja sellega seotud keskkonnaküsimusi käsitleva energiaharta protokolli rakendamine, — tööstusettevõtete keskkonnaohutus, — kemikaalide liigitamine ja ohutu käitlemine, — energeetika infrastruktuuri ajakohastamine, — vee kvaliteet, — energia tarnimises ja lõpptarbimises rakendatava tehnoloogia — jäätmete vähendamine, ringlussevõtt ja ohutu kõrvaldamine, parandamine kõikide energialiikide osas, Baseli konventsiooni rakendamine, 11/55. kd ET Euroopa Liidu Teataja 125 — põllumajanduse, pinnase erosiooni ja keemilise saaste mõju keskkonnale, — metsade kaitsmine ja taastamine, — bioloogilise mitmekesisuse säilitamine, kaitsealad ja looduse elusvarude säästev kasutamine ja majandamine, — maakasutuse planeerimine, sealhulgas hoonestamine ja linna- planeerimine, — majanduslike ja maksustamisvahendite kasutamine, — ülemaailmsed kliimamuutused, Artikkel 57 Veondus Lepinguosalised arendavad ja tugevdavad koostööd veonduse alal. Selle koostöö eesmärk on muu hulgas Aserbaidžaani Vabariigi transpordisüsteemide ja -võrkude struktuuri ümberkorraldamine ja ajakohastamine ning vajaduse korral transpordisüsteemide kokkusobivuse ulatuslikuma transpordisüsteemi tähelepanu pööratakse traditsioonilistele ühendusteedele nii Taga-Kaukaasia sõltumatute riikide kui ka nende ja teiste naaberriikide vahel. loomiseks. Erilist arendamine tagamine ja Koostööd tehakse muu hulgas järgmistel aladel: — keskkonnaalane kasvatus ja keskkonnateadlikkus, — maanteevedude, raudteede, sadamate ja lennujaamade juhti- mise ja tegevuse ajakohastamine, — tehniline abi radioaktiivselt saastunud piirkondade puhasta- miseks ning saastest põhjustatud tervisehäirete ja sotsiaalsete probleemide kõrvaldamiseks, — keskkonnamõju piiriülese hindamise Espoo konventsiooni rakendamine. 3. Koostööd tehakse eelkõige järgmistes vormides: — tegevuse kavandamine häda- ja eriolukordade puhuks, — teabe ja ekspertide vahetus, sealhulgas keskkonnasäästliku tehnoloogia edasiandmise ning biotehnoloogia ohutu ja kesk- konnasõbraliku kasutamise alal, — ühised teadusuuringud, — õigusaktide kohandamine ühenduse standarditele vastavaks, — keskkonnaalane koolitus ja institutsioonide tugevdamine, — koostöö piirkondlikul tasandil, sealhulgas koostöö Euroopa Keskkonnaagentuuris, ja rahvusvahelisel tasandil, — eeskätt globaalprobleeme ja kliimaküsimusi, kuid ka säästva arengu saavutamist käsitleva strateegia väljatöötamine, — keskkonnamõju uuringud, — keskkonnaseire. — raudteede, veeteede, maanteede, sadamate, lennujaamade ja õhuliikluse infrastruktuuri ajakohastamine ja arendamine, sealhulgas ühist huvi pakkuvate peateede ja üleeuroopaliste ühendusteede ajakohastamine eespool nimetatud ja eelkõige projektiga TRACECA seotud transpordiliikide osas; samuti koolitus nimetatud valdkondades, — ühendvedude edendamine ja arendamine, — ühiste uurimis- ja arendusprogrammide edendamine, — õigusliku ja institutsioonilise raamistiku loomine tegevuspõ- himõtete väljatöötamiseks ja rakendamiseks, kaasa arvatud transpordisektori erastamine. Artikkel 58 Postiteenused ja telekommunikatsioon Oma volituste ja pädevuse piires laiendavad ja tugevdavad lepin- guosalised koostööd järgmistes valdkondades: — põhimõtete ja suuniste väljatöötamine telekommunikatsiooni- ja postiteenuste arendamiseks, — telekommunikatsiooni- ja postiteenuste hinnakujundus- ja turunduspõhimõtete väljatöötamine, — tehnoloogia ja oskusteabe edasiandmine, sealhulgas Euroopa tehniliste standardite ja sertifitseerimissüsteemide vallas, — telekommunikatsiooni- ja postiteenustega seotud projektide arendamine ja investeeringute kaasamine, 126 ET Euroopa Liidu Teataja 11/55. kd — telekommunikatsiooni- ja postiteenuste osutamise tõhususe ja kvaliteedi parandamine muu hulgas tegevuspiirangute kaota- mise kaudu allvaldkondades, raamistiku. Selleks antakse tehnilist abi Aserbaidžaani parlamendi rakendamiseks. Erilist poolt tähelepanu ja läbipaistvusele. vastu võetud erastamiskava erastamise õiguspärasusele pööratakse — telekommunikatsiooni edasiarenduste rakendamine, eelkõige vahendite elektrooniliseks ülekandmiseks, Tehnilisel abistamisel keskendutakse muu hulgas järgmisele: — telekommunikatsioonivõrkude haldamine ja võimalikult tõhus kasutamine, — selliste asutuste arendamisele Aserbaidžaani valitsemissekto- ris, kes suudaksid erastamist korraldada, — telekommunikatsiooni- ja postiteenuste osutamiseks ning raa- diosageduste kasutamiseks vajalikud õigusnormid, — ettevõtete kohta andmebaasi loomisele, — telekommunikatsiooni- ja postiteenuste alane koolitus tegut- semiseks turutingimustes. Artikkel 59 Finantsteenused Koostöö abil püütakse eelkõige hõlbustada Aserbaidžaani Vaba- riigi osalemist kogu maailmas tunnustatud vastastikuste arvel- duste keskendutakse järgmisele: süsteemides. abistamisel Tehnilisel — ajakohase eraomandis oleva ja eelkõige kaubandusliku pangandus- ja finantsteenuste süsteemi ning ühise krediidires- sursside turu arendamisele, Aserbaidžaani Vabariigi osalemi- sele kogu maailmas tunnustatud vastastikuste arvelduste süs- teemis, — Aserbaidžaani Vabariigi maksusüsteemi ja -asutuste arendami- sele, kogemuste vahetamisele ja töötajate koolitusele, — kindlustusteenuste arendamisele, mis muu hulgas looks sood- sad tingimused ühenduse äriühingute osalemiseks ühisettevõ- tete asutamisel Aserbaidžaani Vabariigi kindlustussektoris, ja ekspordikrediidikindlustuse arendamisele. Kõnealune koostöö aitab kaasa eriti Aserbaidžaani Vabariigi ja liikmesriikide vaheliste suhete arengule finantsteenuste sektoris. Artikkel 60 Ettevõtete ümberkujundamine ja erastamine Tõdedes, et erastamine on majanduse jätkuval taastamisel väga oluline, lepivad lepinguosalised kokku, et töötavad koos välja ja metodoloogilise vajaliku institutsioonilise, õigusliku — ettevõtete muutmisele piiratud vastutusega äriühinguteks, — sellise ulatusliku ja väärtpaberitel põhineva erastamissüsteemi väljatöötamisele, mille eesmärk on vara üleandmine rahvale, — aktsionäride ja osanike registreerimissüsteemi väljatöötamisele, — sellise süsteemi väljatöötamisele, mille abil pakkumismenet- luse teel müüa teatavad ettevõtted, mida ei hõlma ulatuslik erastamiskava, — selliste ettevõtete ümberkujundamisele, mis ei ole veel erasta- miseks valmis, — eraettevõtluse, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõ- tete arendamisele. Selle koostööga püütakse kaasa aidata Aserbaidžaani majanduse taaselustamisele, välisinvesteeringute kaasamisele ning Aserbaid- žaani ja liikmesriikide vaheliste suhete arengule. Artikkel 61 Piirkondlik areng 1. Lepinguosalised tugevdavad koostööd piirkondliku arengu ja maakasutuse planeerimise alal. 2. Selleks soodustavad nad ühenduse ja selle liikmesriikide ning Aserbaidžaani Vabariigi riiklike, piirkondlike ja kohalike ameti- asutuste vahelist teabevahetust, mis käsitleb regionaalpoliitikat, maakasutuse planeerimise põhimõtteid ja regionaalpoliitika väl- jatöötamise viise, pöörates erilist tähelepanu ebasoodsate alade arendamisele. Nad edendavad otsesidemeid eespool nimetatud asutuste ning piirkondliku arengu kavandamise eest vastutavate piirkondlike ja riiklike organisatsioonide vahel, et vahetada muu hulgas teavet piirkondliku arengu edendamise viiside ja vahendite kohta. 11/55. kd ET Euroopa Liidu Teataja 127 Artikkel 62 — teabe liikumise parandamine, Koostöö sotsiaalküsimustes — oskusteabe edasiandmine, 1. Lepinguosalised arendavad omavahelist koostööd tervisekaitse ja tööohutuse alal, et parandada töökaitset. Koostöö hõlmab eelkõige järgmist: — haridust ja koolitust tervise ja tööohutuse küsimustes, pööra- tes erilist tähelepanu väga ohtlikele tegevusaladele, — ennetusabinõude väljatöötamist ja edendamist, et võidelda kutsehaiguste ja muude tööst tulenevate tervisekahjustuste vastu, — suurõnnetuste vältimist ja ümberkäimist mürkkemikaalidega, — töökeskkonna ja töökaitsega seotud teadmistebaasi loomiseks vajalikku uurimistööd. 2. Tööhõive alal tähendab koostöö eelkõige tehnilist abi järgmi- seks: — tööturu võimalikult tulemuslikuks kasutamiseks, — tööotsimis- ja nõuandeteenuste ajakohastamiseks, — ühistegevuse võimaluste uurimine, — ametlike turismiasutuste vaheline koostöö, — turismi edendamisega seotud koolitus. Artikkel 64 Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted 1. Lepinguosalised püüavad arendada ja tugevdada väikseid ja keskmise suurusega ettevõtteid ja nende liite ning ühenduse ja Aserbaidžaani Vabariigi väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete vahelist koostööd. 2. Koostöö sisaldab tehnilist abi eelkõige järgmistes valdkonda- des: — õigusliku raamistiku väljatöötamine väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele, — vajaliku infrastruktuuri arendamine (väikeste ja keskmise suu- rusega ettevõtete tugiasutus, sidepidamine, abi väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete fondi loomiseks), — ümberkorralduskavade koostamiseks ja juhtimiseks, — tehnoloogiakeskuste arendamine, — kohaliku tööhõive edendamiseks, — koolitus turunduse, raamatupidamise ja toodete kvaliteedi- kontrolli vallas. — teabe vahetamiseks paindliku tööhõive kavade, sealhulgas nende kohta, millega toetatakse toimimist füüsilisest isikust ettevõtjana ja edendatakse ettevõtlust. 3. Lepinguosalised pööravad erilist tähelepanu koostööle sotsi- aalkaitse alal, mis hõlmab muu hulgas koostööd Aserbaidžaani Vabariigi sotsiaalkaitse reformide kavandamisel ja rakendamisel. Nende reformide eesmärk on Aserbaidžaani Vabariigis välja töö- tada turumajandusele omased kaitsemeetodid, hõlmates seejuu- res kogu sotsiaalkaitset. Artikkel 65 Teave ja side toetavad tänapäevaste Lepinguosalised teabetöötlusviiside, sealhulgas massiteabevahendite arendamist ning soodustavad tõhusat vastastikust teabevahetust. Eelistatakse programme, mille eesmärk on anda üldsusele põhiteavet ühenduse ja Aserbaidžaani Vabariigi kohta, ühtlasi pakkuda võimaluse korral juurdepääsu andmebaasidele, intellektuaalomandi õigusi. järgides seejuures kõiki Artikkel 63 Turism Artikkel 66 Tarbijakaitse Lepinguosalised laiendavad ja arendavad koostööd järgmistel ala- del: — turismi kui tegevusala edendamine, Lepinguosalised teevad tihedat koostööd, et sobitada kokku oma tarbijakaitsesüsteemid. See koostöö võib hõlmata õiguslikku ja teabevahetust, institutsioonilist ümberkujundamist käsitlevat käsitlevaks alaliste loomist ohtlikke süsteemide tooteid 128 ET Euroopa Liidu Teataja 11/55. kd vastastikuseks teabevahetuseks, tarbijatele eriti hindade, toodete omaduste ja pakutavate teenuste kohta antava teabe parandamist, teabevahetuse arendamist nende vahel, kes esindavad tarbijate huve, ja tarbijakaitsepoliitika ühtlustamist ning seminaride ja koolituse korraldamist. Lepinguosalised teevad koostööd eelkõige järgmistes valdkonda- des: — Aserbaidžaani statistikasüsteemi kohandamine rahvusvahe- liste meetodite, standardite ja klassifikatsiooniga, Artikkel 67 Toll 1. Koostöö eesmärk on tagada kõikide kavandatavate kaubava- hetuse ja heade kaubandustavadega seotud sätete täitmine ja saa- vutada Aserbaidžaani Vabariigi tollisüsteemi ühtlustumine ühen- duse omaga. 2. Koostöö hõlmab eelkõige järgmist: — teabevahetust, — töömeetodite parandamist, — kaupade koondnomenklatuuri ja ühtse haldusdokumendi kasutuselevõttu, — statistilise teabe vahetus, — vajaliku makro- ja mikromajandusliku statistilise teabe and- mine majanduse ümberkujundamiseks ja juhtimiseks. Ühendus annab Aserbaidžaani Vabariigile selleks tehnilist abi. Artikkel 69 Majandusteadus Lepinguosalised hõlbustavad majanduse ümberkujundamist ja majanduspoliitika kooskõlastamist koostöö abil, mille eesmärk on parandada kummagi majanduse põhialuste mõistmist ning majanduspoliitika kavandamist ja rakendamist turumajanduses. Selleks vahetavad lepinguosalised teavet makromajanduslike tulemuste ja väljavaadete kohta. — ühenduse ja Aserbaidžaani Vabariigi transiidisüsteemide ühendamist, Ühendus annab tehnilist abi, et — kaubaveoga seotud kontrolli ja tolliformaalsuste lihtsustamist, — toetada Aserbaidžaani Vabariiki majanduse ümberkujundami- sel ekspertide nõuannete ja tehnilise abiga, — abi tänapäevaste tolliteabesüsteemide kasutuselevõtmisel, — seminaride ja koolituse korraldamist. Vajaduse korral antakse tehnilist abi. 3. Ilma et see piiraks käesolevas lepingus, eelkõige artiklites 72 ja 74, ette nähtud laiemat koostööd, annavad lepinguosaliste haldus- asutused vastastikust abi tolliküsimustes käesolevale lepingule lisatud protokolli sätete kohaselt. Artikkel 68 Statistikaalane koostöö Koostöö eesmärk selles valdkonnas on tõhusa statistikasüsteemi väljaarendamine, et anda usaldusväärseid statistilisi andmeid Aserbaidžaani Vabariigi majandusreformi ja jälgimiseks ning eraettevõtluse arengu edendamiseks. Koostöö käsitleb ka andmekaitset. toetamiseks — edendada koostööd majandusteadlaste vahel, et kiirendada majanduspoliitika kavandamiseks vajaliku oskusteabe eda- siandmist ja kindlustada majanduspoliitikaga seotud uurimis- tulemuste laialdane levitamine. Artikkel 70 Rahapoliitika Aserbaidžaani ametiasutuste taotlusel annab ühendus tehnilist toetada Aserbaidžaani Vabariigi pingutusi oma abi, et täieliku tugevdamisel rahasüsteemi konverteeritavuse saavutamisel. omavääringu ja ja See hõlmab tehnilist abi Aserbaidžaani Vabariigi laenupoliitika kujundamiseks ja rakendamiseks, mis on täielikult kooskõlastatud rahvusvaheliste rahaasutustega, samuti töötajate koolitamiseks ja kapitaliturgude, sealhulgas börsi arendamiseks. Samuti hõlmab see mitteametlikku arvamustevahetust Euroopa Rahasüsteemi põhimõtete ja toimimise ning kapitaliturge ja kohta. kapitali käsitlevate ühenduse määruste liikumist raha- 11/55. kd ET Euroopa Liidu Teataja 129 KOOSTÖÖ DEMOKRAATIA JA INIMÕIGUSTEGA SEOTUD KÜSIMUSTES VII JAOTIS Artikkel 71 Lepinguosalised teevad koostööd kõikides küsimustes, mis on seotud demokraatlike institutsioonide, sealhulgas õigusriigi tugevdamiseks vajalike asutuste rajamise või kindlustamisega ning inimõiguste ja põhivabaduste kaitsmisega rahvusvahelise õiguse ja OSCE põhimõtete kohaselt. Seda koostööd tehakse tehnilise abi programmide vormis, millel on muu hulgas järgmised eesmärgid: asjakohaste õigusaktide koostamine ja rakendamine, kohtusüsteemi toimimine, riigi roll õigusküsimustes ja valimissüsteemi toimimine. Programmid võivad vajaduse korral sisaldada koolitust. Lepinguosalised edendavad oma riigi- ja piirkondlike õigusasutuste, parlamendiliikmete ja valitsusväliste organisatsioonide vahel sidepidamist ja teabevahetust. KOOSTÖÖ EBASEADUSLIKU TEGEVUSE VÄLTIMISEKS NING EBASEADUSLIKU SISSERÄNDE VÄLTIMISEKS JA KONTROLLIMISEKS VIII JAOTIS Artikkel 72 Lepinguosalised seavad sisse koostöö, et vältida sellist ebaseadus- likku tegevust, nagu — ebaseaduslik tegevus majanduse vallas, sealhulgas korruptsi- oon, — ebaseaduslikud tehingud mitmesuguste kaupade, sealhulgas tööstusjäätmetega, — võltsimine. Koostöö eespool nimetatud valdkondades põhineb ühisel nõupi- damisel ja tihedal suhtlusel. Võidakse anda tehnilist ja haldusabi, sealhulgas järgmistes valdkondades: — riigisiseste õigusaktide koostamine ebaseadusliku tegevuse vältimiseks, — teabekeskuste loomine, Artikkel 73 Rahapesu 1. Lepinguosalised on ühel meelel, et on vaja teha pingutusi ja koostööd vältimaks oma rahandussüsteemide kasutamist kurite- gelikul teel, eeskätt narkootikumidega seotud kuritegudest saadud raha pesuks. 2. Koostöö selles vallas hõlmab haldus- ja tehnilist abi, et kehtes- tada sellised rahapesu vältimiseks vajalikud standardid, mis on vastavad ühenduse ja selles valdkonnas tegutsevate rahvusvahe- liste foorumite, sealhulgas rahapesuvastase töökonna (FATF) poolt vastu võetud standarditele. Artikkel 74 Narkootikumid — ebaseadusliku tegevuse vältimisega tegelevate asutuste tege- vuse tõhustamine, — töötajate koolitamine ja uurimistegevuse infrastruktuuri aren- damine, — mõlemale vastuvõetavate ebaseadusliku tegevuse tõkestamis- meetmete väljatöötamine. Oma volituste ja pädevuse piires teevad lepinguosalised koostööd, et nende tegevus ja meetmed narkootikumide ja psühhotroopsete ainete ebaseadusliku tootmise, pakkumise ja nendega kauplemise vastu, sealhulgas lähteainete ebaseadusliku leviku tõkestamiseks, oleksid tulemuslikumad ja mõjusamad ning aitaksid vältida või vähendada narkootikuminõudlust. Koostöö sel alal põhineb lepinguosaliste ühisel nõupidamisel ja tihedal koostööl, et ja meetmeid mitmesugustes kooskõlastada narkootikumidega seotud valdkondades. eesmärke 130 ET Euroopa Liidu Teataja 11/55. kd Artikkel 75 Ebaseaduslik sisseränne Liikmesriigid ja Aserbaidžaani Vabariik annavad selleks oma kodanikele vajalikud isikut tõendavad dokumendid. 1. Liikmesriigid ja Aserbaidžaani Vabariik lepivad kokku, et tee- vad koostööd ebaseadusliku sisserände vältimiseks ja kontrollimi- seks. Selleks — kohustub Aserbaidžaani Vabariik liikmesriigi nõudmise kor- ral ilma lisaformaalsusteta tagasi võtma kõik oma kodanikud, kes viibivad liikmesriigi territooriumil ebaseaduslikult, — kohustub iga liikmesriik Aserbaidžaani nõudmise korral ilma lisaformaalsusteta tagasi võtma kõik oma ühenduse määrat- luse kohased kodanikud, kes viibivad Aserbaidžaani Vabariigi territooriumil ebaseaduslikult. 2. Aserbaidžaani Vabariik kohustub sõlmima seda nõudvate liik- mesriikidega kahepoolsed kokkulepped, milles sätestatakse taga- sivõtmise erikohustused, sealhulgas kohustus tagasi võtta teiste riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud, kes on saabunud liik- mesriigi territooriumile Aserbaidžaani Vabariigist või Aserbaid- žaani Vabariigi territooriumile mõnest liikmesriigist. 3. Koostöönõukogu uurib, milliseid muid ühismeetmeid saab võtta ebaseadusliku sisserände vältimiseks ja kontrollimiseks. IX JAOTIS KULTUURIKOOSTÖÖ Artikkel 76 Lepinguosalised kohustuvad edendama, soodustama ja hõlbustama kultuurikoostööd. Koostöö võib vajadust mööda hõlmata ühenduse või ühe või mitme liikmesriigi kultuurikoostöö programme või seisneda muude vastastikust huvi pakkuvate tegevuste arendamises. Koostöö võib hõlmata järgmist: — teabe ja kogemuste vahetamist mälestiste ja ajalooliste paikade (ehituskunstiline pärand) kaitse ja säilitamise alal, — kultuurivahetust asutuste, kunstnike ja muude kunsti alal töötavate isikute vahel. X JAOTIS RAHANDUSKOOSTÖÖ TEHNILISE ABI VALLAS Artikkel 77 Käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks saab Aserbaidžaani Vabariik ühenduselt artiklite 78–80 kohaselt ajutist tehnilist abi rahalise toetusena. Selle abi eesmärk on kiirendada Aserbaidžaani Vabariigi majanduse ümberkujunemist. Rahalist abi antakse programmi Tacis raames ühenduse nõukogu vastava määruse kohaselt. Artikkel 78 11/55. kd ET Euroopa Liidu Teataja 131 Artikkel 79 Ühenduse rahalise abi eesmärgid ja valdkonnad nähakse ette soovitusprogrammis, mis kajastab prioriteete, milles lepinguosalised kokku lepivad, võttes arvesse Aserbaidžaani Vabariigi vajadusi, iga sektori suutlikkust abi vastu võtta ja ümberkujundamise edukust. Lepinguosalised teatavad sellest koostöönõukogule. Artikkel 80 Olemasolevate vahendite parima kasutamise huvides tagavad lepinguosalised, et ühenduse tehniline abi kooskõlastatakse põhjalikult abiga, mis tuleb muudest allikatest, nagu liikmesriigid, teised riigid ja rahvusvahelised organisatsioonid, näiteks Rahvusvaheline Rekonstruktsiooni- ja Arengupank ning Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank. XI JAOTIS INSTITUTSIOONILISED, ÜLD- JA LÕPPSÄTTED Artikkel 81 Oma töökorras määrab koostöönõukogu kindlaks koostöökomi- tee ülesanded, mille hulka kuulub koostöönõukogu kohtumiste ettevalmistamine, ning koostöökomitee töökorralduse. Käesolevaga asutatakse koostöönõukogu, kes jälgib käesoleva lepingu täitmist. Koostöönõukogu tuleb kokku ministrite tasandil üks kord aastas. Ta vaatab läbi kõik käesoleva lepinguga seotud tähtsad küsimused ja kõik muud vastastikust huvi pakkuvad kahepoolsed või rahvusvahelised küsimused, et saavutada lepingu eesmärgid. Lepinguosaliste kokkuleppel võib koostöönõukogu anda ka asjakohaseid soovitusi. Artikkel 82 1. Koostöönõukogusse kuuluvad ühelt poolt Euroopa Liidu Nõu- kogu ja Euroopa Ühenduste Komisjoni liikmed ning teiselt poolt Aserbaidžaani Vabariigi valitsuse liikmed. 2. Koostöönõukogu võib oma volitused delegeerida koostööko- miteele, kes tagab järjepideva töö koostöönõukogu kohtumiste vahelisel ajal. Artikkel 84 Koostöönõukogu võib luua erikomitee või -organi, kes abistab teda ülesannete täitmisel, ja kindlaks määrata selliste komiteede või organite koosseisu, ülesanded ja töökorralduse. 2. Koostöönõukogu kehtestab oma töökorra. Artikkel 85 3. Koostöönõukogu eesistujaks on vaheldumisi ühenduse esin- daja ja Aserbaidžaani Vabariigi valitsuse liige. Selliste käesolevast lepingust lähtuvate küsimuste uurimisel, mis on seotud mõnele GATTi/WTO artiklile viitava sättega, võtab koostöönõukogu võimalikult palju arvesse tõlgendust, mida WTO liikmed asjakohase GATTi/WTO artikli puhul üldiselt kasutavad. Artikkel 83 1. Koostöönõukogule on tema ülesannete täitmisel abiks koos- töökomitee, kuhu kuuluvad ühelt poolt Euroopa Liidu Nõukogu liikmete ja Euroopa Ühenduste Komisjoni liikmete esindajad ning teiselt poolt Aserbaidžaani Vabariigi valitsuse esindajad, tavaliselt kõrgemate ametnike tasandil. Koostöökomitee eesistujaks on vaheldumisi ühendus ja Aserbaidžaani Vabariik. Artikkel 86 asutatakse Käesolevaga koostöökomitee. Komitees kohtuvad ja vahetavad arvamusi Aserbaidžaani parlamendi ja Euroopa Parlamendi liikmed. Komitee tuleb kokku enda määratud ajavahemike tagant. parlamentaarne 132 ET Euroopa Liidu Teataja 11/55. kd Artikkel 87 — soovitavad oma ettevõtjatel valida vastastikusel kokkuleppel nende lepingute suhtes kohaldatav õigus, 1. Parlamentaarsesse koostöökomiteesse kuuluvad ühelt poolt Euroopa Parlamendi liikmed ja teiselt poolt Aserbaidžaani parla- mendi liikmed. 2. Parlamentaarne koostöökomitee kehtestab oma töökorra. — soodustavad ÜRO rahvusvahelise kaubandusõiguse komisjoni (UNCITRAL) koostatud vahekohtueeskirjade rakendamist ja 10. juunil 1958 New Yorgis sõlmitud välisriigi vahekohtu otsuste tunnustamise ja täitmise konventsioonile alla kirjuta- nud riikide vahekohtute kasutamist. 3. Parlamentaarse koostöökomitee eesistujaks on töökorras sätestatava kohaselt vaheldumisi Euroopa Parlament ja Aserbaid- žaani parlament. Artikkel 90 Käesolevas lepingus sätestatu ei takista lepinguosalisel võtta meet- meid, Artikkel 88 a) mida ta peab vajalikuks, et vältida oma oluliste julgeolekuhu- videga vastuolus oleva teabe avalikustamist; Parlamentaarne koostöökomitee võib koostöönõukogult nõuda käesoleva lepingu täitmisega seotud teavet, mille nõukogu seejärel komiteele esitab. Parlamentaarsele koostöökomiteele teatatakse koostöönõukogu soovitustest. Parlamentaarne koostöökomitee võib anda koostöönõukogule soovitusi. Artikkel 89 b) mis on seotud relvade, laskemoona või sõjatarvikute tootmise või nendega kauplemise või kaitsevajadusteks asendamatu teadus- ja arendustöö või tootmisega, tingimusel et need meet- med ei halvenda konkurentsitingimusi selliste toodete osas, mis ei ole spetsiaalselt sõjalise otstarbega; c) mida ta peab enda julgeoleku seisukohalt vajalikuks avaliku korra ja julgeoleku säilitamist mõjutavate tõsiste riigisiseste rahutuste, sõja või sõjaohtu kujutavate tõsiste rahvusvaheliste pingete korral või selleks, et täita oma kohustusi, mis ta on endale võtnud rahu ja rahvusvahelise julgeoleku säilitamiseks; d) mida ta peab vajalikuks, et täita oma rahvusvahelisi kohustusi ja kokkuleppeid kahesuguse kasutusega tööstuskaupade ja tehnoloogia kontrollimisel. 1. Mõlemad lepinguosalised kohustuvad käesoleva lepingu regu- leerimisalas tagama, et teise lepinguosalise füüsilisi ja juriidilisi isi- kuid ei diskrimineerita, võrreldes tema enda kodanikega pääsemi- sel lepinguosaliste pädevatesse kohtutesse ja haldusasutustesse, et kaitsta oma isiklikke ja omandiõigusi, sealhulgas intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi õigusi. 2. Oma volituste ja pädevuse piires lepinguosalised — soodustavad vahekohtumenetluse kasutuselevõtmist ühen- duse ja Aserbaidžaani Vabariigi ettevõtjate äritehingutest ja koostööst tulenevate vaidluste lahendamiseks, — lepivad kokku, et vaidluste suunamisel vahekohtusse võib iga vaidlusosaline valida oma vahekohtuniku, olenemata tema kodakondsusest, ja eesistujaks olev kolmas vahekohtunik või ainus vahekohtunik võib olla kolmanda riigi kodanik, välja arvatud juhul, kui vaidlusosaliste valitud vahekohtu eeskirja- des on sätestatud teisiti, Artikkel 91 1. Käesoleva lepinguga reguleeritavates valdkondades ja ilma et see piiraks lepingus sisalduvate erisätete kohaldamist, — ei tohi meetmed, mida Aserbaidžaani Vabariik rakendab ühen- liikmesriikide, duse suhtes, põhjustada diskrimineerimist nende kodanike ega nende äriühingute vahel, — ei tohi meetmed, mida ühendus rakendab Aserbaidžaani Vabariigi suhtes, põhjustada diskrimineerimist Aserbaidžaani kodanike ega äriühingute vahel. 2. Lõike 1 sätted ei piira lepinguosaliste õigust kohaldada oma asjakohaseid maksualaseid õigusnorme maksumaksjate suhtes, kes ei ole oma elu- või asukoha poolest ühesuguses olukorras. 11/55. kd ET Euroopa Liidu Teataja 133 Artikkel 92 jõustumisel, kuid üksnes niivõrd, kui selline kohaldamine on nendes ette nähtud. 1. Kumbki lepinguosaline võib suunata koostöönõukogule vaid- lused, mis on seotud käesoleva lepingu kohaldamise või tõlgen- damisega. 2. Koostöönõukogu võib vaidluse lahendada soovituse andmise- ga. 3. Kui vaidlust ei ole võimalik lahendada lõike 2 kohaselt, võib ükskõik kumb lepinguosaline teatada teisele lepitaja määramisest; sel juhul peab teine lepinguosaline määrama kahe kuu jooksul teise lepitaja. Selle korra rakendamisel käsitletakse ühendust ja liikmesriike ühe vaidluspoolena. Koostöönõukogu määrab kolmanda lepitaja. Lepitajad annavad soovitused häälteenamusega. Need soovitused ei ole lepinguosalistele siduvad. 4. Koostöönõukogu võib kehtestada vaidluste lahendamise korra. Artikkel 93 Lepinguosalised lepivad kokku, et emma-kumma lepinguosalise taotlusel peavad nad sobival viisil viivitamata nõu, et arutada käesoleva lepingu tõlgendamise või rakendamisega seotud küsimusi ja omavaheliste suhete muid asjakohaseid tahke. Artikkel 97 Käesolev leping on sõlmitud esialgu kümneks aastaks. Leping uueneb automaatselt ühe aasta kaupa, kui kumbki lepinguosaline ei teata teisele kirjalikult lepingu denonsseerimisest kuus kuud enne selle kehtivuse lõppemist. Artikkel 98 1. Lepinguosalised võtavad kõik üld- või erimeetmed, mida on vaja nende käesolevast lepingust tulenevate kohustuste täitmiseks. Nad hoolitsevad käesolevas lepingus sätestatud eesmärkide saa- vutamise eest. 2. Kui üks lepinguosaline leiab, et teine lepinguosaline ei ole täit- nud käesoleva lepingu järgset kohustust, võib ta võtta asjakoha- seid meetmeid. Enne nende võtmist, välja arvatud eriti pakilistel juhtudel, esitab ta koostöönõukogule kogu asjakohase teabe, mida on vaja olukorra põhjalikuks uurimiseks, et leida lepingu- osalistele vastuvõetav lahendus. Kõnealuste meetmete väljavalimisel tuleb esmatähtsaks pidada neid, mis segavad käesoleva lepingu toimimist kõige vähem. Teise lepinguosalise nõudel teatatakse nendest meetmetest viivitamata koostöönõukogule. Käesoleva artikli sätted ei mõjuta ega piira mingil viisil artiklite 14, 92 ja 98 kohaldamist. Artikkel 99 Artikkel 94 I, II, III, IV ja V lisa ning protokoll moodustavad käesoleva lepingu lahutamatu osa. Käesolevaga Aserbaidžaani Vabariigile võimaldatud tingimused ei ole mingil juhul soodsamad kui need, mida liikmesriigid üksteisele võimaldavad. Artikkel 100 Artikkel 95 Käesoleva lepingu kohaldamisel on “lepinguosalisteks” ühelt poolt Aserbaidžaani Vabariik ja teiselt poolt ühendus või liikmesriigid või ühendus ja liikmesriigid nende vastavate volituste kohaselt. Artikkel 96 Kuivõrd käesolevas lepingus käsitletavad küsimused on hõlmatud energiaharta lepingu ja selle protokollidega, kohaldatakse selliste ja protokolle nende küsimuste suhtes nimetatud lepingut Kuni üksikisikute ja ettevõtjate ühesuguste õiguste saavutamiseni käesoleva lepingu kohaselt ei mõjuta käesolev leping õigusi, mis isikutele ja ettevõtjatele tagatakse ühelt poolt üht või mitut ja teiselt poolt Aserbaidžaani Vabariiki siduvate liikmesriiki kehtivate lepingutega, välja arvatud valdkonnad, mis kuuluvad ühenduse pädevusse, ilma et see piiraks käesolevast lepingust tulenevaid liikmesriikide kohustusi nende pädevusvaldkondades. Artikkel 101 ühelt lepingut Käesolevat nende kohaldatakse territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse, Euroopa Euroopa ning Aatomienergiaühenduse asutamislepingut nendes lepingutes sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt Aserbaidžaani Vabariigi territooriumi suhtes. Teraseühenduse poolt Söe- ja 134 ET Euroopa Liidu Teataja 11/55. kd Artikkel 102 Nõukogu peasekretärile, et esimeses lõigus nimetatud menetlused on lõpule viidud. Käesoleva lepingu hoiulevõtja on Euroopa Liidu Nõukogu peasekretär. Artikkel 103 Käesoleva lepingu originaaleksemplar, mille hispaania-, hollandi-, inglis-, itaalia-, kreeka-, portugali-, prantsus-, rootsi-, saksa-, soome-, taani- ja aserbaidžaanikeelne tekst on võrdselt autentne, antakse hoiule Euroopa Liidu Nõukogu peasekretärile. Artikkel 104 Lepinguosalised kiidavad käesoleva lepingu heaks oma menetluste kohaselt. Käesolev leping jõustub selle teise kuu esimesel päeval, mis järgneb kuupäevale, mil lepinguosalised teatavad Euroopa Liidu suhetes vahelistes Jõustumisel asendab käesolev leping Aserbaidžaani Vabariigi ja ühenduse sõlmiti 18. detsembril 1989 Brüsselis Euroopa Majandusühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning Nõukogude Sotsialistlike Vabariikide Liidu vahel kaubanduse ning kaubandus- ja majanduskoostöö küsimustes. lepingu, mis selle Artikkel 105 Lepinguosalised lepivad kokku, et kui enne käesoleva lepingu jõustumiseks vajalike menetluste lõpuleviimist kohaldatakse käesoleva ja Aserbaidžaani Vabariigi vahelise vahelepingu alusel, tähendab juhul mõiste vahelepingu jõustumiskuupäeva. lepingu jõustumiskuupäev” lepingu teatavate osade sätteid ühenduse “käesoleva sel Hecho en Luxemburgo, el veintidós de abril de mil novecientos noventa y seis. Udfærdiget i Luxembourg, den toogtyvende april nitten hundrede og seksoghalvfems. Geschehen zu Luxemburg am zweiundzwanzigsten April neunzehnhundertsechsundneunzig. Έγινε στο Λουξεμβούργο, στις είκοσι δύο Απριλίου χίλια εννιακόσια ενενήντα έξι. Done at Luxembourg on the twenty-second day of April in the year one thousand nine hundred and ninety-six. Fait à Luxembourg, le vingt-deux avril mil neuf cent quatre-vingt-seize. Fatto a Lussemburgo, addì ventidue aprile millenovecentonovantasei. Gedaan te Luxemburg, de tweeëntwintigste april negentienhonderd zesennegentig. Feito no Luxemburgo, em vinte e dois de Abril de mil novecentos e noventa e seis. Tehty Luxemburgissa kahdentenakymmenentenätoisena päivänä huhtikuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäkuusi. Som skedde i Luxemburg den tjugoandra april nittonhundranittiosex. 11/55. kd ET Euroopa Liidu Teataja 135 Pour le Royaume de Belgique Voor het Koninkrijk België Für das Königreich Belgien Cette signature engage également la Communauté française, germanophone, la Région wallonne, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale. la Communauté flamande, la Communauté Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brusselse Hoofdstedelijke Gewest. Diese Unterschrift verbindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt. For Kongeriget Danmark Für die Bundesrepublik Deutschland Για την Ελληνική Δημοκρατία 136 ET Euroopa Liidu Teataja 11/55. kd Por el Reino de España Pour la République française Thar ceann na hÉireann For Ireland Per la Repubblica italiana Pour le Grand-Duché de Luxembourg 11/55. kd ET Euroopa Liidu Teataja 137 Voor het Koninkrijk der Nederlanden Für die Republik Österreich Pela República Portuguesa Suomen tasavallan puolesta För Republiken Finland För Konungariket Sverige For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland 138 ET Euroopa Liidu Teataja 11/55. kd Por las Comunidades Europeas For De Europæiske Fællesskaber Für die Europäischen Gemeinschaften Για τις Ευρωπαϊκές Κοινότητες For the European Communities Pour les Communautés européennes Per le Comunità europee Voor de Europese Gemeenschappen Pelas Comunidades Europeias Euroopan yhteisöjen puolesta För Europeiska gemenskaperna 11/55. kd ET Euroopa Liidu Teataja 139 LISATUD DOKUMENTIDE LOEND Soovitusloend soodustustest, mida Aserbaidžaani Vabariik annab sõltumatutele riikidele artikli 9 lõike 3 kohaselt Artiklis 42 osutatud intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandit käsitlevad konventsioonid Artikli 26 lõikes 3 nimetatud finantsteenused Artikli 23 lõike 2 kohased ühenduse reservatsioonid Artikli 23 lõike 4 kohased Aserbaidžaani Vabariigi reservatsioonid I lisa II lisa III lisa IV lisa V lisa Protokoll haldusasutuste vastastikuse abi kohta tolliküsimustes 140 ET Euroopa Liidu Teataja 11/55. kd I LISA SOOVITUSLOEND SOODUSTUSTEST, MIDA ASERBAIDŽAANI VABARIIK ANNAB SÕLTUMATUTELE RIIKIDELE ARTIKLI 9 LÕIKE 3 KOHASELT 1. 2. 3. 4. Ei rakendata imporditollimakse. Ei rakendata eksporditollimakse kaupadele, mida tarnitakse aastaste kahepoolsete riikidevaheliste kaubandus- ja koostöölepingute alusel nendes lepingutes sätestatud nomenklatuuri raames. Impordi suhtes ei rakendata käibemaksu. Impordi suhtes ei rakendata aktsiisimaksu. 11/55. kd ET Euroopa Liidu Teataja 141 II LISA ARTIKLIS 42 OSUTATUD INTELLEKTUAAL-, TÖÖSTUS- JA KAUBANDUSOMANDIT KÄSITLEVAD KONVENTSIOONID 1. Artikli 42 lõige 2 käsitleb järgmisi mitmepoolseid konventsioone: — Berni kirjandus- ja kunstiteoste kaitse konventsioon (1971. aasta Pariisi akt), — teose esitaja, fonogrammitootja ja ringhäälinguorganisatsiooni kaitse rahvusvaheline konventsioon (Rooma, 1961), — märkide rahvusvahelise registreerimise Madridi kokkuleppe protokoll (Madrid, 1989), — märkide registreerimisel kasutatava kaupade ja teenuste rahvusvahelise klassifikatsiooni Nice’i kokkulepe (Genf, 1977, muudetud 1979. aastal), — mikroorganismide patendiekspertiisiks deponeerimise rahvusvahelise tunnustamise Budapesti leping (1977, muudetud 1980. aastal), — rahvusvaheline uute taimesortide kaitse konventsioon (UPOV) (1991. aasta Genfi akt). 2. Koostöönõukogu võib soovitada artikli 42 lõike 2 kohaldamist ka muude mitmepoolsete konventsioonide suhtes. Kui intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi vallas tekib kaubandustingimusi mõjutavaid raskusi, peetakse emma-kumma lepinguosalise taotlusel viivitamata nõu, et jõuda vastastikku rahuldavate lahendusteni. 3. Lepinguosalised kinnitavad järgmistest mitmepoolsetest konventsioonidest tulenevate kohustuste tähtsust: — tööstusomandi kaitse Pariisi konventsioon (1967. aasta Stockholmi akt, muudetud 1979. aastal), — märkide rahvusvahelise registreerimise Madridi kokkulepe (1967. aasta Stockholmi akt, muudetud 1979. aastal), — patendikoostööleping (Washington, 1970, muudetud 1979. ja 1984. aastal). 4. Käesoleva lepingu jõustumisest alates võimaldab Aserbaidžaani Vabariik ühenduse äriühingutele ja kodanikele intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi tunnustamisel ja kaitsmisel vähemalt niisama soodsaid tingimusi kui mis tahes kolmandale riigile kahepoolsete kokkulepete alusel. 5. Punkti 4 sätteid ei kohaldata soodustuste suhtes, mis Aserbaidžaani Vabariik ja mõni kolmas riik on tegelikult ja vastastikku andnud, ega soodustuste suhtes, mis ta on andnud mõnele teisele endisesse NSVLi kuulunud riigile. 142 ET Euroopa Liidu Teataja 11/55. kd III LISA ARTIKLI 26 LÕIKES 3 NIMETATUD FINANTSTEENUSED Finantsteenus on igasugune rahaline teenus, mida pakub lepinguosalise finantsteenuse osutaja. Finantsteenused hõlmavad järgmisi tegevusliike. A. Kõik kindlustusteenused ja kindlustusega seotud teenused 1. Otsekindlustus (sealhulgas kaaskindlustus): i) elukindlustus; ii) kahjukindlustus. 2. Edasikindlustus ja retrosessioon. 3. Kindlustuse vahendamine, nagu tegevus kindlustusmaakleri või -agendina. 4. Kindlustuse lisateenused, nagu nõustamis- ja aktuaarteenused, riskihindamis- ja kahjukäsitlusteenused. B. Panga- ja muud finantsteenused (välja arvatud kindlustus) 1. Hoiuste ja muude tagasimakstavate rahaliste vahendite vastuvõtmine üldsuselt. 2. Kõik laenuliigid, sealhulgas tarbimis- ja hüpoteeklaenud, faktooring ja äritehingute rahastamine. 3. Kapitalirent. 4. Kõik makse- ja rahaedastusteenused, sealhulgas krediit- ja deebetkaardid, reisitšekid ja pangavekslid. 5. Garantiid ja kohustused. 6. Kauplemine oma kulul ja nimel või klientide nimel kas börsil, vabavahetusturul või muul viisil: a) rahaturu instrumentidega (tšekid, vekslid, hoiusesertifikaadid jne); b) välisvääringutega; c) tuletisväärtpaberite, sealhulgas, kuid mitte ainult futuuride ja optsioonidega; d) vahetuskursside ja intressimäära instrumentide, kaasa arvatud selliste finantsinstrumentidega nagu vahetuslepingud ja tähtpäevaintressiga lepingud; e) vabalt kaubeldavate väärtpaberitega; f) muude vabalt kaubeldavate finantsinstrumentide ja finantsvara, kaasa arvatud väärismetallikangidega. 7. Osalemine igasuguste väärtpaberite emissioonides, sealhulgas emissiooni garanteerimine ja agendina paigutamine (avalikult või eraviisiliselt) ja selliste väljalasetega seotud teenuste osutamine. 8. Vahendustegevus rahaturul. 9. Varahaldus, nagu raha ja väärtpaberiportfelli haldamine, kõik ühisinvesteeringute haldamise vormid, pensionifondide haldamine, hooldus-, hoiu- ja usaldushoiuteenused. 10. Rahalise vara, sealhulgas väärtpaberite, tuletisväärtpaberite ja teiste kaubeldavate maksevahenditega seotud arveldus- ja kliiringteenused. 11/55. kd ET Euroopa Liidu Teataja 143 11. Punktides 1–10 loetletud tegevustega seotud nõustamine, vahendamine ja muud finantsabiteenused, investeeringute ja väärtpaberiportfelliga seotud uuringud ja sealhulgas krediidisoovitus ja -analüüs, nõustamine, samuti nõustamine äriühingute omandamise, ümberkujundamise ning strateegia kohta. 12. Teiste finantsteenuste osutajate kasutuses oleva finantsteabe vahendamine ja edasiandmine ning finantsandmete töötlemine ja asjakohase tarkvara pakkumine. Finantsteenuste mõiste alla ei kuulu järgmised tegevused: a) keskpankade või muude avalik-õiguslike asutuste tegevus raha- ja vahetuskursipoliitika alal; b) keskpankade, valitsusasutuste või -organite või avalik-õiguslike asutuste tegevus valitsuse nimel või valitsuse tagatisega, välja arvatud juhud, mil sellega võivad tegeleda nende avalik-õiguslike isikutega konkureerivad finantsteenuste osutajad; c) tegevus riikliku sotsiaalkindlustus- või pensionikava raames, välja arvatud juhud, kui sellega võivad tegeleda avalik-õiguslike isikute või eraõiguslike isikutega konkureerivad finantsteenuste osutajad. 144 ET Euroopa Liidu Teataja 11/55. kd IV LISA ARTIKLI 23 LÕIKE 2 KOHASED ÜHENDUSE RESERVATSIOONID Kaevandamine Mõnes liikmesriigis võidakse äriühingutelt, kelle tegevust ühendus ei kontrolli, nõuda kaevandamistegevuse ja -õiguse luba. Kalapüük Ühenduse liikmesriikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni all olevate vete elusvarusid ja kalastuspiirkondi saavad kasutada ja neile pääsevad juurde üksnes ühenduse liikmesriigi lipu all sõitvad ja ühenduse territooriumil registreeritud kalalaevad, kui ei ole sätestatud teisiti. Kinnisvara ostmine Mõnes liikmesriigis piiratakse muudel kui ühenduse äriühingutel kinnisvara ostmist. Audiovisuaalteenused, kaasa arvatud raadio Tootmisel ja levitamisel, kaasa arvatud audiovisuaalteoste avalikul esitamisel raadios või mujal, kehtivat võrdset kohtlemist võib rakendada üksnes teatavatele päritolunõuetele vastavate audiovisuaalteoste suhtes. Telekommunikatsiooniteenused, sealhulgas mobiil- ja satelliitsideteenused Reserveeritud teenused. Mõnes liikmesriigis on pääs täiendavate teenuste ja infrastruktuuride turule piiratud. Vabakutseliste teenused Liikmesriikide kodanikest füüsilistele isikutele reserveeritud teenused. Teatavatel tingimustel võivad need isikud asutada äriühinguid. Põllumajandus Mõnes liikmesriigis ei kehti võrdne kohtlemine äriühingute suhtes, kelle tegevust ühendus ei kontrolli ja kes soovivad asutada põllumajandusettevõtet. Kui äriühing, kelle tegevust Euroopa Ühendus ei kontrolli, omandab viinamarjaistandusi, peab ta sellest teatama või vajaduse korral saama omandamiseks loa. Uudisteagentuuride teenused Mõnes liikmesriigis piiratakse välisosalust kirjastus- ja ringhäälinguettevõtetes. 11/55. kd ET Euroopa Liidu Teataja 145 ARTIKLI 23 LÕIKE 4 KOHASED ASERBAIDŽAANI VABARIIGI RESERVATSIOONID V LISA Aluspinnase ja loodusvarade kasutamine, sealhulgas uurimine, tootmine ja kaevandamine Välismaistelt äriühingutelt võib nõuda luba süsivesinik-maavarade varude uurimiseks ja töötlemiseks ning teatavate maakide ja metallide kaevandamiseks. Kalapüük Kalapüügiks on vaja pädeva valitsusasutuse luba. Jaht Jahipidamiseks on vaja pädeva valitsusasutuse luba. Kinnisvara ostmine Välismaistel äriühingutel ei lubata osta maad. Need äriühingud saavad maad siiski pikaks ajaks rentida. Pangandusteenused Välisomandis olevate pankade kogukapital ei või ületada teatavat protsendimäära kodumaise pangandussüsteemi kogukapitalist. Aserbaidžaan kohustub mitte vähendama ühenduse äriühingute Aserbaidžaanis asuvate tütarettevõtjate ja filiaalide suhtes ülemmäära, mis piirab väliskapitali koguosa Aserbaidžaani pangandussüsteemis ja kehtib käesoleva lepingu parafeerimise kuupäeval, kui seda ei nõuta Aserbaidžaanis rakendatavate Rahvusvahelise Valuutafondi programmide raames. Hiljemalt viie aasta jooksul lepingu allakirjutamisest kaalub Aserbaidžaan võimalust seda ülemmäära suurendada, võttes arvesse rahasüsteemi, maksustamise, rahanduse ja maksebilansi kõiki asjakohaseid tahke ning Aserbaidžaani pangandussüsteemi seisundit. Telekommunikatsioon ja massiteabeteenused Välisosalusele võidakse kohaldada teatavaid piiranguid. Kutsetegevus Selliste füüsiliste isikute puhul, kes ei ole Aserbaidžaani kodanikud, on teatavad tegevused keelatud või piiratud või kehtivad nende suhtes erinõuded. Ajaloolised hooned ja mälestised Tegevus selles vallas on piiratud. Käesoleva lisa reservatsioonide kohaldamises tulenevad tingimused ei või mingil juhul olla vähem soodsad kui mis tahes kolmanda riigi äriühingutele võimaldatavad tingimused. 146 ET Euroopa Liidu Teataja 11/55. kd PROTOKOLL haldusasutuste vastastikuse abi kohta tolliküsimustes Artikkel 1 Mõisted tollialaste õigusaktide õige kohaldamise, sealhulgas teabe tähelda- tud või kavandatud toimingute kohta, millega rikutakse või või- dakse rikkuda neid õigusakte. Käesolevas protokollis kasutatakse järgmisi mõisteid: a) tollialased õigusaktid – lepinguosaliste territooriumil kohaldata- vad õigusnormid, millega reguleeritakse kaupade importi, eks- porti ja transiiti ning nende suunamist tolliprotseduuridele, sealhulgas keelustamis-, piiramis- ja kontrollimeetmed; b) taotluse esitanud asutus – pädev haldusasutus, kelle lepinguosa- line on selleks määranud ja kes taotleb abi tolliküsimustes; c) taotluse saanud asutus – pädev haldusasutus, kelle lepinguosa- line on selleks määranud ja kes võtab vastu tolliküsimusi käsit- leva abitaotluse; d) isikuandmed – igasugune teave, mis on seotud kindlaks tehtud või kindlaks tehtava üksikisikuga. Artikkel 2 Reguleerimisala 1. Lepinguosalised abistavad teineteist oma pädevusvaldkonda- des käesolevas protokollis ette nähtud viisil ja tingimustel tolli- alaste õigusaktide rikkumise vältimisel, avastamisel ja uurimisel. 2. Käesolevas protokollis sätestatud abistamine tolliküsimustes kehtib kõigi lepinguosaliste haldusasutuste kohta, kes on pädevad kohaldama käesolevat protokolli. See ei piira nende eeskirjade kohaldamist, millega reguleeritakse vastastikuse abi andmist kri- minaalasjades. Samuti ei hõlma see teavet, mis on saadud õigus- asutuste taotlusel kasutatud volituste abil, kui need asutused sel- lega ei nõustu. Artikkel 3 Abistamine taotluse korral 2. Taotluse esitanud asutuse palvel teatab taotluse saanud asutus talle, kas ühe lepinguosalise territooriumilt eksporditud kaubad on nõuetekohaselt imporditud teise lepinguosalise territooriumi- le, täpsustades vajaduse korral kaupade suhtes kohaldatud tolli- protseduuri. 3. Taotluse esitanud asutuse palvel astub taotluse saanud asutus oma õigusaktide raames vajalikke samme tagamaks, et järelevalve all oleks a) füüsilised või juriidilised isikud, kelle puhul arvatakse põhjen- datult, et nad rikuvad või on rikkunud tollialaseid õigusakte; b) kohad, kus kaupu säilitatakse viisil, mis annab alust kahtlus- tada, et need on mõeldud tollialaseid õigusakte rikkuvateks toiminguteks; c) selline kaupade liikumine, mis võib teadaoleva kohaselt põh- justada tollialaste õigusaktide rikkumist; d) veokid, mille puhul on alust arvata, et neid on kasutatud, kasu- tatakse või võidakse kasutada tollialaseid õigusakte rikkuva- teks toiminguteks. Artikkel 4 Abistamine omal algatusel Lepinguosalised abistavad teineteist oma riigisiseste õigusnormide kohaselt eelneva taotluseta, kui nad leiavad, et see on vajalik tol- lialaste õigusaktide õigeks rakendamiseks, eelkõige juhul, kui neil on teavet järgmise kohta: — toimingute kohta, mis rikuvad või tunduvad rikkuvat kõnealu- seid õigusakte ja võivad teisele lepinguosalisele huvi pakkuda, 1. Taotluse esitanud asutuse palvel esitab taotluse saanud asutus kogu asjakohase teabe, mis aitab taotluse esitanud asutusel tagada — sellistes toimingutes kasutatavate uute vahendite või võtete kohta, 11/55. kd ET Euroopa Liidu Teataja 147 — kaupade kohta, mis teadaolevalt on tollialaste õigusaktide rik- f) asjaolude ja juba tehtud küsitluste kokkuvõte, välja arvatud kumise objektid, artiklis 5 sätestatud juhul. — füüsiliste või juriidiliste isikute kohta, kelle puhul arvatakse põhjendatult, et nad rikuvad või on rikkunud tollialaseid õigusakte, 3. Taotlused esitatakse taotluse saanud asutuse asjaajamiskeeles või sellele asutusele vastuvõetavas keeles. — veokite kohta, mille puhul on alust arvata, et neid on kasuta- tud, kasutatakse või võidakse kasutada tollialaseid õigusakte rikkuvateks toiminguteks. 4. Kui taotlus ei vasta vorminõuetele, võib nõuda selle paranda- mist või täiendamist; sellest hoolimata võib võtta ettevaatusabi- nõusid. Artikkel 5 Edastamine/teatamine Artikkel 7 Taotluste täitmine Taotluse esitanud asutuse palvel võtab taotluse saanud asutus oma õigusaktide kohaselt kõik vajalikud meetmed, et tema territooriu- mil elavale või asuvale adressaadile — edastada kõik dokumendid ja — teatada kõikidest otsustest, 1. Abitaotluse täitmiseks toimib taotluse saanud asutus oma pädevuse ja võimaluste piires nii, nagu ta toimiks enda nimel või sellesama lepinguosalise muude asutuste taotlusel, esitades ole- masolevat teavet, tehes vajalikke uurimisi või korraldades nende tegemist. Seda sätet kohaldatakse ka haldusasutuse suhtes, kellele taotluse saanud asutus on taotluse suunanud juhul, kui ta ei saa ise toimida. mis kuuluvad käesoleva protokolli reguleerimisalasse. Sel juhul kohaldatakse taotluse enda suhtes artikli 6 lõiget 3. 2. Abitaotlusi täidetakse taotluse saanud lepinguosalise õigusnor- mide kohaselt. Artikkel 6 Abitaotluste vorm ja sisu 1. Käesoleva protokolli kohased taotlused tehakse kirjalikult. Taotlusele lisatakse selle täitmiseks vajalikud dokumendid. Kui see on olukorra pakilisuse tõttu vajalik, võib vastu võtta suulisi taot- lusi, kuid need tuleb viivitamata kirjalikult kinnitada. 2. Käesoleva artikli lõike 1 kohased taotlused peavad sisaldama järgmisi andmeid: 3. Lepinguosalise nõuetekohaselt volitatud ametnikud võivad teise asjaomase lepinguosalise nõusolekul ja viimase kehtestatud tingimustel hankida taotluse saanud asutuselt või tema hallatava- telt asutustelt teavet, mis on seotud tollialaseid õigusakte rikku- vate või rikkuda võivate toimingutega ja mida taotluse esitanud asutus vajab käesoleva protokolli rakendamiseks. 4. Lepinguosalise ametnikud võivad teise asjaomase lepinguosa- lise nõusolekul ja viimase kehtestatud tingimustel viibida viimase territooriumil tehtavate uurimiste juures. a) taotluse esitanud asutus; b) taotletav meede; c) taotluse eesmärk ja põhjus; d) asjakohased õigusnormid ja muud õiguslikud asjaolud; Artikkel 8 Teabeedastuse vorm 1. Taotluse saanud asutus edastab taotluse esitanud asutusele uurimistulemused dokumentide, nende tõestatud koopiate, aru- annete jms kujul. e) võimalikult täpsed ja terviklikud andmed uuritavate füüsiliste ja juriidiliste isikute kohta; 2. Lõikes 1 sätestatud dokumente võib asendada elektroonilises vormis oleva teabega, mis on koostatud samal eesmärgil. 148 ET Euroopa Liidu Teataja 11/55. kd Artikkel 9 Erandid abistamiskohustusest 4. Lõige 3 ei takista teabe kasutamist kohtu- või haldusmenetlus- tes, mis hiljem algatatakse tollialaste õigusaktide täitmata jätmise tõttu. Teabe esitanud pädevale asutusele teatatakse sellisest kasu- tamisest. 1. Lepinguosalised võivad keelduda käesolevas protokollis sätes- tatud abistamisest, kui see a) tõenäoliselt kahjustab Aserbaidžaani Vabariigi või käesoleva protokolli kohase abitaotluse saanud liikmesriigi suveräänsust; 5. Lepinguosalised võivad käesoleva protokolli sätete kohaselt saadud teavet ja uuritud dokumente kasutada tõenditena oma tõendusmaterjalides, aruannetes ja ütlustes ning kohtumenetluses ja süüdistustes. b) tõenäoliselt kahjustab avalikku korda, julgeolekut või muid olulisi huve, eelkõige artikli 10 lõikes 2 nimetatud juhtudel; Artikkel 11 c) hõlmab muid valuuta- ja maksueeskirju kui tollialased õigus- aktid; Eksperdid ja tunnistajad d) rikub tööstus-, äri- või ametisaladust. 2. Kui taotluse esitanud asutus palub abi, mida ta ise ei suudaks taotluse korral anda, viitab ta sellele asjaolule oma taotluses. Sel juhul otsustab taotluse saanud asutus, kuidas sellisele taotlusele vastata. 1. Taotluse saanud asutuse ametnikul võib talle antud volituste piires lubada esineda eksperdi või tunnistajana teise lepinguosa- lise jurisdiktsioonile alluvas kohtu- või haldusmenetluses, mis käsitleb käesoleva protokolliga hõlmatud küsimusi, ja esitada menetluses vajalikke esemeid, dokumente või nende tõestatud koopiaid. Kohtus esinemise taotluses tuleb piiritleda, millistes küsimustes ja millise ametikoha või erialaoskuse tõttu ametnikku küsitletakse. 3. Kui abist keeldutakse, tuleb otsusest ja selle põhjustest viivita- mata teatada taotluse esitanud asutusele. 2. Volitatud ametnikule pakutakse kaitset, mis on kehtivate õigusaktidega tagatud taotluse esitanud asutuse ametnikele tema territooriumil. Artikkel 10 Teabevahetus ja konfidentsiaalsus 1. Igasugune käesoleva protokolli kohaselt mis tahes kujul edas- tatud teave on salajane või piiratud kasutusega, olenevalt kum- magi lepinguosalise kehtivatest eeskirjadest. Selle teabe suhtes kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus ja sellele laieneb kaitse, mis samalaadsetele andmetele on ette nähtud vastuvõtva lepingu- osalise asjakohastes õigusnormides ja ühenduse asutuste suhtes kohaldatavates vastavates sätetes. 2. Isikuandmeid võib edastada üksnes siis, kui vastuvõttev lepin- guosaline kohustub neid andmeid kaitsma vähemalt nii, nagu samal juhul teeks seda edastav lepinguosaline. 3. Saadud teavet kasutatakse üksnes käesoleva protokolli eesmär- kide kohaselt. Kui üks lepinguosaline taotleb sellise teabe kasuta- mist muudel eesmärkidel, küsib ta eelnevalt teabe edastanud ame- tiasutuselt kirjalikku nõusolekut. Lisaks sellele tuleb tal järgida kõiki selle ametiasutuse kehtestatud piiranguid. Artikkel 12 Abistamiskulud Lepinguosalised loobuvad kõikidest nõuetest teineteisele, mis on seotud käesolevast protokollist tulenevate kulutuste hüvitamisega, välja arvatud asjaoludest sõltuvalt kulutused ekspertidele ja tunnistajatele ning sellistele tõlkidele ja tõlkijatele, kes ei ole avalikud teenistujad. Artikkel 13 Kohaldamine 1. Käesoleva protokolli kohaldamise eest vastutavad ühelt poolt Aserbaidžaani Vabariigi tolli keskasutused ja teiselt poolt Euroopa 11/55. kd ET Euroopa Liidu Teataja 149 Ühenduste Komisjoni pädevad talitused ning vajaduse korral liik- mesriikide tolliasutused. Nad otsustavad kõik selle kohaldamiseks vajalikud meetmed ja nende rakenduskorra, võttes arvesse kehti- vaid andmekaitse eeskirju. Nad võivad soovitada pädevatele asu- tustele muudatusi, mida on nende arvates käesolevas protokollis vaja teha. 2. Lepinguosalised peavad teineteisega nõu ja teatavad seejärel teineteisele üksikasjalikest rakenduseeskirjadest, mis nad on käes- oleva protokolli sätete kohaselt vastu võtnud. Artikkel 14 Täiendavus Ilma et see piiraks artikli 10 kohaldamist, ei piira ükski ühe või ja Aserbaidžaani Vabariigi vahel sõlmitud mitme liikmesriigi vastastikuse sätteid, millega reguleeritakse tolli valdkonnas saadud ühendusele huvi pakkuva teabe edastamist Euroopa Ühenduste Komisjoni pädevate talituste ja liikmesriikide tolliasutuste vahel. leping ühenduse abistamise 150 ET Euroopa Liidu Teataja 11/55. kd Täievolilised esindajad, kes esindavad LÕPPAKT BELGIA KUNINGRIIKI, TAANI KUNINGRIIKI, SAKSAMAA LIITVABARIIKI, KREEKA VABARIIKI, HISPAANIA KUNINGRIIKI, PRANTSUSE VABARIIKI, IIRIMAAD, ITAALIA VABARIIKI, LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIKI, MADALMAADE KUNINGRIIKI, AUSTRIA VABARIIKI, PORTUGALI VABARIIKI, SOOME VABARIIKI, ROOTSI KUNINGRIIKI, SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIKI, kes on Euroopa Ühenduse asutamislepingu, Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu osalised, edaspidi “liikmesriigid”, ja EUROOPA SÖE- AATOMIENERGIAÜHENDUST, edaspidi “ühendus”, ÜHENDUST, EUROOPA JA TERASEÜHENDUST ja EUROOPA ühelt poolt ja ASERBAIDŽAANI VABARIIGI täievolilised esindajad teiselt poolt, kes on kokku tulnud Luxembourgis kahekümne teisel aprillil tuhande üheksasaja üheksakümne kuuendal aastal, et alla kirjutada partnerlus- ja koostöölepingule, millega seatakse sisse partnerlus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Aserbaidžaani Vabariigi vahel, edaspidi “leping”, on vastu võtnud järgmised dokumendid: leping koos selle lisade ja järgmise protokolliga: protokoll haldusasutuste vastastikuse abi kohta tolliküsimustes. 11/55. kd ET Euroopa Liidu Teataja 151 Liikmesriikide ja ühenduse täievolilised esindajad ning Aserbaidžaani Vabariigi täievolilised esindajad on vastu võtnud allpool loetletud ja käesolevale lõppaktile lisatud ühisdeklaratsioonid: ühisdeklaratsioon lepingu preambuli 12. põhjenduse kohta, ühisdeklaratsioon lepingu artikli 4 kohta, ühisdeklaratsioon lepingu artikli 6 kohta, ühisdeklaratsioon lepingu artikli 15 kohta, ühisdeklaratsioon lepingu artikli 25 punktis b ja artiklis 36 sisalduva mõiste “kontroll” kohta, ühisdeklaratsioon lepingu artikli 35 kohta, ühisdeklaratsioon lepingu artikli 42 kohta, ühisdeklaratsioon lepingu artikli 55 kohta, ühisdeklaratsioon lepingu artikli 98 kohta. Liikmesriikide ja ühenduse täievolilised esindajad ja Aserbaidžaani Vabariigi täievolilised esindajad on lisaks võtnud arvesse käesolevale lõppaktile lisatud Prantsusmaa valitsuse deklaratsiooni oma ülemeremaade ja -territooriumide kohta. Liikmesriikide ja ühenduse täievolilised esindajad ja Aserbaidžaani Vabariigi täievolilised esindajad on samuti võtnud arvesse järgmise käesolevale lõppaktile lisatud kirjavahetuse: ühenduse ja Aserbaidžaani Vabariigi kirjavahetus äriühingute asutamise kohta. Hecho en Luxemburgo, el veintidós de abril de mil novecientos noventa y seis. Udfærdiget i Luxembourg, den toogtyvende april nitten hundrede og seksoghalvfems. Geschehen zu Luxemburg am zweiundzwanzigsten April neunzehnhundertsechsundneunzig. Έγινε στο Λουξεμβούργο, στις είκοσι δύο Απριλίου χίλια εννιακόσια ενενήντα έξι. Done at Luxembourg on the twenty-second day of April in the year one thousand nine hundred and ninety-six. Fait à Luxembourg, le vingt-deux avril mil neuf cent quatre-vingt-seize. Fatto a Lussemburgo, addì ventidue aprile millenovecentonovantasei. Gedaan te Luxemburg, de tweeëntwintigste april negentienhonderd zesennegentig. Feito no Luxemburgo, em vinte e dois de Abril de mil novecentos e noventa e seis. Tehty tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäkuusi. Luxemburgissa kahdentenakymmenentenätoisena päivänä huhtikuuta vuonna Som skedde i Luxemburg den tjugoandra april nittonhundranittiosex. 152 ET Euroopa Liidu Teataja 11/55. kd Pour le Royaume de Belgique Voor het Koninkrijk België Für das Königreich Belgien Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallonne, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale. Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brusselse Hoofdstedelijke Gewest. Diese Unterschrift verbindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt. For Kongeriget Danmark Für die Bundesrepublik Deutschland Για την Ελληνιχή Δημοχρατία 11/55. kd ET Euroopa Liidu Teataja 153 Por el Reino de España Pour la République française Thar ceann na hÉireann For Ireland Per la Repubblica italiana Pour le Grand-Duché de Luxembourg 154 ET Euroopa Liidu Teataja 11/55. kd Voor het Koninkrijk der Nederlanden Für die Republik Österreich Pela República Portuguesa Suomen tasavallan puolesta För Republiken Finland För Konungariket Sverige For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland 11/55. kd ET Euroopa Liidu Teataja 155 Por las Comunidades Europeas For De Europæiske Fællesskaber Für die Europäischen Gemeinschaften Για τις Ευρωπαϊκές Κοινότητες For the European Communities Pour les Communautés européennes Per le Comunità europee Voor de Europese Gemeenschappen Pelas Comunidades Europeias Euroopan yhteisöjen puolesta För Europeiska gemenskaperna 156 ET Euroopa Liidu Teataja 11/55. kd Ühisdeklaratsioon preambuli 12. põhjenduse kohta Lepinguosalised kinnitavad, et lepingu preambuli 12. põhjenduses ei püüta kindlaks määrata, milliseid muid riike kui Aserbaidžaan peaksid energiatooted läbima. 11/55. kd ET Euroopa Liidu Teataja 157 Ühisdeklaratsioon artikli 4 kohta Aserbaidžaani Vabariigi muutunud olusid artiklis 4 ette nähtud korras läbi vaadates arutavad lepinguosalised tähtsaid muutusi, mis võivad Aserbaidžaani edasist arengut oluliselt mõjutada. Võidakse käsitleda Aserbaidžaani ühinemist WTO, Euroopa Nõukogu või muude rahvusvaheliste organitega või piirkondlike tolliliitude või piirkondlike integratsioonilepingutega. 158 ET Euroopa Liidu Teataja 11/55. kd Ühisdeklaratsioon artikli 6 kohta Kui lepinguosalised leiavad, et asjaolud seda nõuavad, korraldatakse erakorralised kohtumised kõrgeimal tasandil. 11/55. kd ET Euroopa Liidu Teataja 159 Ühisdeklaratsioon artikli 15 kohta Kuni Aserbaidžaani Vabariigi WTOga ühinemiseni peavad lepinguosalised koostöökomitees nõu oma imporditollipoliitika, sealhulgas kaitsetollide muutuste üle. Nõupidamine kutsutakse kokku eelkõige enne kaitsetollide suurendamist. 160 ET Euroopa Liidu Teataja 11/55. kd Ühisdeklaratsioon artikli 25 punktis b ja artiklis 36 sisalduva mõiste “kontroll” kohta 1. Lepinguosalised kinnitavad üksmeelselt, et kontroll sõltub iga üksikjuhtumi tegelikest asjaoludest. 2. Näiteks käsitletakse üht äriühingut teise äriühingu “kontrolli all olevana” ja seega sellise teise äriühingu tütarettevõtjana järgmistel juhtudel: — kui teisel äriühingul on otseselt või kaudselt häälteenamus või — kui teisel äriühingul on õigus nimetada või tagasi kutsuda enamikku haldus-, järelevalveorgani liikmetest ja ta on samal ajal tütarettevõtja aktsionär või osanik. juht- või 3. Mõlemad lepinguosalised leiavad, et punktis 2 esitatud kriteeriumid ei ole ammendavad. 11/55. kd ET Euroopa Liidu Teataja 161 Ühisdeklaratsioon artikli 35 kohta Ainult seda asjaolu, et mõne lepinguosalise füüsilistelt isikutelt nõutakse viisat ja teise omadelt mitte, ei tohi pidada teatavatest erikohustustest tulenevate soodustuste kaotamiseks ega vähendamiseks. 162 ET Euroopa Liidu Teataja 11/55. kd Ühisdeklaratsioon artikli 42 kohta lepingu kohaldamisel hõlmab intellektuaal-, Lepinguosalised lepivad kokku, et ja kaubandusomand eelkõige autoriõigust, sealhulgas arvutiprogrammide autoriõigust, ja kaasnevaid õigusi, patentide, tööstusdisainilahenduste, geograafiliste tähiste, päritolunimetuste, kaubamärkide ja teenindusmärkide ning mikrolülituste topoloogiaga seotud õigusi, samuti kaitset kõlvatu konkurentsi eest, nagu on sätestatud tööstusomandi kaitse ja avalikustamata oskusteabe kaitse Pariisi konventsiooni artiklis 10bis. tööstus- 11/55. kd ET Euroopa Liidu Teataja 163 Artikli 55 lõike 3 sätted ei nõua kummaltki lepinguosaliselt salajase teabe esitamist. Ühisdeklaratsioon artikli 55 kohta 164 ET Euroopa Liidu Teataja 11/55. kd Ühisdeklaratsioon artikli 98 kohta 1. Lepinguosalised on ühel meelel, et käesoleva lepingu õigeks tõlgendamiseks ja tegelikuks rakendamiseks tähendab selle artiklis 98 sisalduv mõiste “eriti pakilised juhud” juhtumeid, mil üks lepinguosaline rikub oluliselt lepingut. Lepingu oluliseks rikkumiseks peetakse a) lepingust lahtiütlemist, mis ei ole rahvusvahelise õiguse üldnormide kohaselt lubatud, või b) artiklis 2 sätestatud lepingu oluliste osade rikkumist. 2. Lepinguosalised on ühel meelel, et artiklis 98 nimetatud “asjakohased meetmed” on rahvusvahelise õiguse kohaselt võetavad meetmed. Kui lepinguosaline võtab artikli 98 kohasel eriti pakilisel juhul teatava meetme, võib teine lepinguosaline rakendada vaidluste lahendamise korda. 11/55. kd ET Euroopa Liidu Teataja 165 Prantsusmaa valitsuse deklaratsioon oma ülemeremaade ja -territooriumide kohta Prantsuse Vabariik märgib, et partnerlus- ja koostööleping Aserbaidžaani Vabariigiga ei kehti ülemeremaade ja -territooriumide suhtes, kes on Euroopa Ühenduse asutamislepingu kohaselt assotsieerunud Euroopa Ühendusega. 166 ET Euroopa Liidu Teataja 11/55. kd Ühenduse ja Aserbaidžaani Vabariigi kirjavahetus äriühingute asutamise kohta A. Aserbaidžaani Vabariigi valitsuse kiri Lugupeetud … Viitan 19. detsembril 1995. aastal parafeeritud partnerlus- ja koostöölepingule. Nagu läbirääkimistel rõhutasin, võimaldab Aserbaidžaani Vabariik Aserbaidžaanis asutatud ja tegutsevatele ühenduse äriühingutele teatavatel puhkudel eeliskohtlemist. Selgitasin, et see kajastab Aserbaidžaani tegevuspõhimõtet igati soodustada ühenduse äriühingute asutamist Aserbaidžaani Vabariigis. Seetõttu kinnitan, et lepingu parafeerimise ja äriühingute asutamist käsitlevate asjakohaste sätete jõustumise vahelisel ajal ei võta Aserbaidžaani Vabariik vastu ühtki meedet ega õigusnormi, mis diskrimineeriks ühenduse äriühinguid või halvendaks nende olukorda, võrreldes Aserbaidžaani või mis tahes kolmanda riigi äriühingute olukorraga lepingu parafeerimise kuupäeval. Oleksin tänulik, kui teataksite mulle selle kirja kättesaamisest. Palun võtke vastu minu sügav lugupidamine. Aserbaidžaani Vabariigi valitsuse nimel B. Euroopa Ühenduse kiri Lugupeetud … Tänan teid teie tänase kirja eest, mille sisu on järgmine: “Viitan 19. detsembril 1995. aastal parafeeritud partnerlus- ja koostöölepingule. Nagu läbirääkimistel rõhutasin, võimaldab Aserbaidžaani Vabariik Aserbaidžaanis asutatud ja tegutsevatele ühenduse äriühingutele teatavatel puhkudel eeliskohtlemist. Selgitasin, et see kajastab Aserbaidžaani tegevuspõhimõtet igati soodustada ühenduse äriühingute asutamist Aserbaidžaani Vabariigis. Seetõttu kinnitan, et lepingu parafeerimise ja äriühingute asutamist käsitlevate asjakohaste sätete jõustumise vahelisel ajal ei võta Aserbaidžaani Vabariik vastu ühtki meedet ega õigusnormi, mis diskrimineeriks ühenduse äriühinguid või halvendaks nende olukorda, võrreldes Aserbaidžaani või mis tahes kolmanda riigi äriühingute olukorraga lepingu parafeerimise kuupäeval. Oleksin tänulik, kui teataksite mulle selle kirja kättesaamisest. ” Teatan, et olen selle kirja kätte saanud. Palun võtke vastu minu sügav lugupidamine. Euroopa Ühenduse nimel