title: DET FÆLLES FORSKNINGSCENTER - ÅRSBERETNING 1995

eurovoc_concepts:
Joint Research Centre
activity report
research policy
research programme

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER it" '"* * ** Bruxelles, den 17. 04. 1996 KOM(%)158 endelig udg. DET FÆLLES FORSKNINGSCENTER ÅRSBERETNING 1995 (forelagt af Kommissionen). ' i. 1*. * 'J* •'"!>?. 1 • ' f t* 1 • ' " ' S , *: 4} Si s •. •• • *• J* »? S" • * • * • • •* 'H : • •& * t. <i- •£ s- :*£ il •m "MM •VShttL d I I henhold til FORORD Artikel 7 i Rådets beslutning af 15. december 1994 om et særprogram for forskning og teknologisk udvikling, herunder demonstration, der skal gennemføres for Det Europæiske Fællesskab, dels af FFC, dels ved hjælp af konkurrencebaseret teknisk-videnskabelig støtte til Fællesskabets politik (1995-1998) (94/918/EF) Artikel 7 i Rådets beslutning af 15. december 1994 om et særprogram for forskning og teknologisk udvikling, herunder demonstration, der skal gennemføres af Det Fælles Forskningscenter for Det Europæiske Atomenergifællesskab (1995-1998) (94/919/Euratom) Artikel 5 i Rådets beslutning af 29. april 1992 om vedtagelse af et supplerende forskningsprogram, der skal gennemføres af Det Fælles Forskningscenter for Det Europæiske Atomenergifællesskab (1992-1995) (92/275/Euratom) Skal Kommissionen hvert år forelægge Rådet, Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg en rapport om FFC's aktiviteter. Denne beretning om FFC's aktiviteter i 1995 opfylder dette krav og er samtidig et bidrag til den rapport om Fællesskabets FTU (forskning og teknologisk udvikling) - aktiviteter, som forlanges i EF-traktatens artikel 130p. Årsberetningen er ledsaget af styrelsesrådets bemærkninger. - 3- STYRELSESRÅDETS BEMÆRKNINGER TEL FFC'S ÅRSBERETNING FOR 1995 1995 - DET FØRSTE ÅR MED ÆNDRET STILLING 1995 var et betydningsfuldt år for FFC. Det var det første år, hvor FFC's ændrede stilling, som Rådet, Parlamentet og Kommissionen havde vedtaget 1994, blev en realitet. Denne ændrede stilling betød, at lang flere aktiviteter end tidligere blev udført på konkurrencevilkår, og fra 1995 kunne FFC deltage i Fællesskabets programmer på lige fod med nationale partnere fra videnskaben og industrien. Som denne beretning viser, har FFC taget denne nye udfordring op med energi og engagement og har, når det drejer sig om programmer for aktioner med omkostningsdeling, sammen med sine partnere fra Det Europæiske Fællesskabs medlemsstater og andre lande, som er associeret programmerne, opnået lovende resultater i konkurrencen. Der blev også opnået gode resultater i forbindelse med andre konkurrencebaserede aktiviteter. Det bør nævnes, at FFC trods de nye aktivitetsformer, der blev indført i 1995, har kunnet udføre arbejde for eksterne kunder i samme omfang som de tidligere år. I den nye situation blev der opstillet foreløbige mål for deltagelse i aktiviteter på konkurrencevilkår i 1995, og styrelsesrådet konstaterer med tilfredshed, at disse mål i almindelighed er blevet overopfyldt. Aktiviteter på konkurrencevilkår er kun en af facetterne i FFC's arbejde, en anden er den institutionelle forskning og den videnskabelige og tekniske støtte til Unionens sektorpolitik, især inden for miljø, energi, landbrug og industri. Styrelsesrådet påskønner FFC's stadige bestræbelser på at efterkomme kundernes ønsker. For forskningsaktiviteternes vedkommende er der en velkommen tendens til at frembringe resultater, som er til gavn for industrien og samfundet. Beretningen giver nogle eksempler herpå, og styrelsesrådet vil fortsat tilskynde centret til at følge denne tendens henimod et mere resultatorienteret FFC med øgede muligheder for at kommercialisere forskningsresultaterne. På baggrund af de hyppige evaluationer af FFC er styrelsesrådet tilfreds med den gennemgående høje kvalitet, der præger FFC's arbejde, og dets voksende betydning for Den Europæiske Unions politik. Styrelsesrådet gav allerede sidste år udtryk for sine forventninger til FFC's udvikling efter 1995. Blandt de foranstaltninger, styrelsesrådet har truffet for at styrke sin opfølgning af FFC's aktiviteter, er en strukturomlægning af underudvalgene, som gør det muligt at følge FFC's institutter i nærmere enkeltheder. Der arbejdes stadig på at indføre præstationsparametre og kvalitetsvurdering. EVALUERING AF FFC Styrelsesrådet har i sin ledelse af FFC i årets løb benyttet sig af de henstillinger, som eksterne, uafhængige eksperter fremsatte i forbindelse med deres evalueringer af FFC og dets institutter ved afslutningen af programperioden 1992-1994. Styrelsesrådet har gennemgået samtlige henstillinger fra denne periode og anerkender FFC's ledelses bestræbelser på at efterkomme dem, men bemærker samtidig, at en række nyttige henstillinger, der især drejer sig om administration og personalepolitik, endnu ikke er blevet fulgt, og at grundene hertil ligger uden for FFC's kontrol. REGLER FOR FFC - PERSONALEANLIGGENDER 4- Styrelsesrådet presser stadig på, for at FFC kan få mulighed for at fungere sådan, at den omlægning af arbejdsmetoderne, som blev planlagt med Rådets konklusioner fra april 1994, kan gennemføres. Det kan kræve yderligere udvikling af reglerne og bestemmelserne for dets aktiviteter, eventuelt en udvikling af dets status i Kommissionen. Det bør desuden føre til øget fleksibilitet, når det gælder budgetmæssige og finansielle anliggender, foruden den udvikling, som allerede er sket med de finansielle styringssystemer. Styrelsesrådet har forelagt sit syn på disse vigtige spørgsmål for forskningskommissæren, Edith Cresson. Ved årets slutning fik det meddelelse om, at der var nært forestående planer om at give FFC større selvstændighed inden for Kommissionen, og at der også blev planlagt andre organisatoriske ændringer. Som første skridt får FFC status som et særlig generaldirektorat fra begyndelsen af 1996 (vedtaget den 16. januar 1996). Styrelsesrådet har også drøftet personalepolitiske spørgsmål med kommissæren og forventer at kunne overvåge de følger, Kommissionens nye politik for personale, som hører under Unionens forskningsbudget, vil få for FFC. Som det er tilfældet på mange andre europæiske forskningsinstitutter vil aldersfordelingen på FFC i de nærmest år føre til mange ledige stillinger. Fem stillinger som institutdirektør blev ledige i 1995, og fire af dem blev besat, efter at Kommissionen på styrelsesrådets henstilling havde foretaget de nødvendige udnævnelser, men den femte endnu er ubesat. Styrelsesrådet byder de fire nye direktører, som begyndte på FFC i midten af 1995, velkommen. FORMIDLING AF OPLYSNINGER OM FFC FFC's ændrede rolle kræver en mere intens formidling af oplysninger om FFC's aktiviteter til alle interesserede parter i medlemsstaterne. For at medvirke hertil sørgede medlemmerne af styrelsesrådet for 1995 sammen med FFC for at videreføre FFC's informationsdage og præsentationerne af FFC's aktiviteter i medlemsstaterne, så yderligere samarbejde mellem de nationale forskningslaboratorier, universiteter, industrivirksomheder og FFC kan fremmes. For at opnå den rette koordination mellem FFC's forskningsaktiviteter og beslægtede forskningsaktiviteter under Fællesskabets rammeprogrammer har medlemmer af styrelsesrådet sammen med FFC-repræsentanter deltaget i møder i Fællesskabets programudvalg. Disse udvekslinger af synspunkter, som er i overensstemmelse med Rådets beslutninger om FFC's programmer, bør udbygges og omfatte alle relevante programkriterier i 1996. STRATEGI Hvis FFC skal opfylde sin opgave med at udføre kundestyret forskning af højeste kvalitet og integritet til støtte for Fællesskabets politik, kræver det en klar og langsigtet strategi for FFC og dets institutter. Styrelsesrådet vedtog i slutningen af 1995 en ajourført FFC- strategi og har ført drøftelser om de til grundliggende institutstrategier som rettesnor for centrets nuværende og fremtidige aktiviteter. En af de foranstaltninger, der planlægges i strategidokumentet fra 1995, er en mere omfattende udnyttelse af præstationsindikatorer som støtte for FFC's udvikling. INSTITUTTET FOR TEKNOLOGISKE FREMTIDSSTUDIER I sine bemærkninger til årsberetningen for 1994 omtalte styrelsesrådet dette instituts nye hjemsted i Sevilla og det planlagte arbejde. Det registrerer med tilfredshed det nye - 5- arbejdsprogram for IPTS, som blev opstillet i 1995 og godkendt af Kommissionen. Styrelsesrådet påskønner endvidere indvielsen af den vigtige teknologiske overvågelssfunktion, som blev foretaget af Edith Cresson, der i overværelse af styrelsesrådets formand fremhævede det samarbejde, IPTS har etableret i medlemsstaterne og med Europa-Parlamentet. HØJFLUXRE AKTOREN 1995 var det sidste år, hvor det supplerende EURATOM-program for højfluxreaktoren (HFR) i Petten (NL) var gældende. I årets løb har der været ført drøftelser på alle planer om HFR-reaktorens fremtid og om det foreslåede nye flerårige program, der skal begynde i 1996. Det har betydet en fuldstændig omlægning af anlæggets ledelse og en stærk tendens i retning af mere direkte kommerciel udnyttelse af en betydelig del af dets kapacitet med større effektivitet og bedre økonomi til følge. AFSLUTTENDE BEMÆRKNINGER Styrelsesrådet udtrykker sin tilfredshed med de kontakter, det i årets løb har haft med forskningskommissæren, Edit Cresson, og ser frem til yderligere drøftelser af FFC's strategi. Samtidig vil styrelsesrådet gerne give udtryk for sin anerkendelse af den indsats, generaldirektøren, direktørerne og hele FFC's personale har gjort for at løse de problemer, de stod overfor. 6- DET FÆLLES FORSKNINGSCENTER ÅRSBERETNING 1995 (forelagt af Kommissionen) 7- INDHOLDSFORTEGNELSE 1. DET FÆLLES FORSKNINGSCENTER VIRKSOMHED I 1995 9 1. 1 INSTITUTIONELLE AKTIVITETER: SÆRPROGRAMMERNE FOR FFC'S FORSKNING 1. 1. 1 Institutionelle forskningsaktiviteter 1. 1. 2. Institutionel videnskabelig og teknisk støtte til Fællesskabets politik 1. 2. AKTIVITETER PÅ KONKURRENCEVILKÅR. 1. 3. FFC's INFORMATIONSDAGE, PUBLIKATIONER OG KONFERENCER 1. 4. MENNESKELIGE RESSOURCER 1. 5. FINANSIERING 2. FFC-INSTITUTTERNES AKTIVITETER I 1995 2. 1. INSTITUTTET FOR MÅLINGER OG REFERENCEMATERIALER 2. 2. INSTITUTTET FOR TRANSURANER 2. 3 2. 4 INSTITUTTET FOR AVANCEREDE MATERIALER INSTITUTTET FOR SYSTEMTEKNIK OG INFORMATIK 2. 5 MILJØINSTITUTTET 2. 6 2. 7 2. 8 Bilag 1 Bilag 2 INSTITUTTET FOR ANVENDT TELEMÅLING INSTITUTTET FOR SIKKERHEDSTEKNOLOGI INSTITUTTET FOR TEKNOLOGISKE FREMTIDSSTUDIER. - 59 63 66 - 11 - 11 16 - 22 24 25 27 - 28 28 - 32 - 35 40 46 51 55 DET FÆLLES FORSKNINGSCENTER Det Fælles Forskningscenter er Den Europæiske Unions fælles forskningslaboratorium. Det er oprettet af Europa-Kommissionen og har hovedsæde i Bruxelles. Dets 5 afdelinger, som ligger i henholdsvis Belgien, Tyskland, Italien, Nederlandene og Spanien huser til sammen 8 forskellige institutter med hver sit speciale. Disse institutter er: Instituttet for Målinger og Referencematerialer Instituttet for Transuraner Instituttet for Avancerede Materialer Instituttet for Systemteknik og Informatik Miljø IMR ITU IAM ISEI El IRSA Instituttet for Anvendt Telemåling 1ST Instituttet for Sikkerhedsteknologi IPTS Instituttet for Teknologiske fremtidsstudier GEEL (B) KARLSRUHE (D) PETTEN (NL) og ISPRA (I) ISPRA (I) ISPRA (I) ISPRA (I) ISPRA (I) SEVILLA (E) FFC har til opgave at fremme og udføre formålsbestemt forskning af højeste kvalitet og den størst mulige integritet til støtte for Fællesskabets politik. Det Fælles Forskningscenter er en integrerende del af Fællesskabets forsknings- og teknologiske udviklingsstruktur og bidrager til Fællesskabets forskningspolitik, især på de områder, hvor det har særlige, for ikke at sige enestående kvalifikationer og på områder, hvor dets objektivitet er afgørende for den videnskabelige og tekniske støtte til Fællesskabets politik. Disse aktiviteter udføres ved hjælp af særlige programmer, som fastsættes af Rådet og finansieres over Den Europæiske Unions budget. Desuden har FFC i stigende grad taget konkurrenceprægede aktiviteter op og deltager i konkurrence med medlemsstaternes eller associerede landes industri, forskningsinstitutter og universiteter i Fællesskabets programmer, heriblandt aktioner med omkostningsdeling i tilknytning til rammeprogrammerne, og tilbyder forskellige kunder sin tjeneste mod betaling. FFC's faste personale, som består af tjenestemænd og midlertidigt ansatte, udgjorde ved slutningen af 1995 1 786 medarbejdere. Hertil kommer 319 forskere, hvis arbejde på centreret betales af FFC efter forskellige besøgsordninger. De samlede bevillinger til FFC i 1995 var på knap 258 mio. ECU. Denne årsberetning er en generel oversigt over FFC's aktiviteter i 1995. Læseren kan desuden finde yderligere oplysninger i årsberetningerne fra de 8 institutter. FFC offentliggør også en lang række videnskabelige rapporter, bringer indlæg på konferencer og i videnskabelige tidsskrifter (alt dette materiale omtales i "Publication Bulletin", som udkommer hvert år) og afholder workshops, seminarer og konferencer for at videreformidle sine videnskabelige resultater. - 9- 1. DET FÆLLES FORSKNINGSCENTER VIRKSOMHED I 1995 1995 - ET VIGTIGT ÅR 1995 var det første år, hvor FFC fulgte nye retningslinjer, som Rådet for Den Europæiske Union, Europa-Parlamentet og Europa-Kommissionen havde fastlagt under drøftelser, der i 1994 førte til beslutningerne om rammeprogrammerne for Fællesskabets aktiviteter inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration og til de senere særprogrammer for forskning, hvormed rammeprogrammerne skulle gennemføres. Blandt dem er to FFC-særprogrammer for 1995-1998, hvoraf det ene skal udføres for EF (Det Europæiske Fællesskab) og det andet for EAEF (Det Europæiske Atomenergifællesskab). FFC har i overensstemmelse med Rådets konklusioner af 26. april 1994 om FFC's rolle beskæftiget sig både med institutionelle aktiviteter og aktiviteter på konkurrencevilkår. I det første tilfælde drejer det sig om forskning for institutionerne og om videnskabelig og teknisk støtte til Fællesskabets politik. De konkurrencebaserede aktiviteter omfatter deltagelse i aktioner med omkostningsdeling i forbindelse med rammeprogrammerne, støtteforanstaltninger på konkurrencevilkår til de tjenestegrene i Kommissionen, som forestår Unionens forskellige former for politik, aktiviteter på konkurrencevilkår uden for Fællesskabets rammeprogrammer og kontraktarbejde for eksterne kunder. 1995 var desuden det år, hvor den nyudnævnte Kommission iværksatte initiativer for at skabe bedre forbindelser mellem industrien og forskningen. I denne forbindelse har kommissæren for forskning, Edith Cresson, stærkt fremhævet behovet for større handelsmæssig udnyttelse af FFC's forskningsresultater og for bedre oplysning om FFC's aktiviteter. Endelig var 1995 det år, hvor Den Europæiske Union blev udvidet. De tre nye medlemsstater (Østrig, Finland og Sverige) deltog i FFC's aktiviteter allerede i 1994 under EØS (Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde)- aftalen. Denne aftale har desuden betydet, at FFC's samarbejde med Island, Lichtenstein og Norge kunne fortsætte i 1995. INSTITUTIONELLE AKTIVITETER FFC's institutionelle aktiviteter har bidraget til at opfylde målsætningerne i det fjerde rammeprogram for EF og rammeprogrammet EAEF inden for områderne informations- og telekommunikationsteknologi (informationsteknologi), industriteknologi (industri- og materialeteknologi, måling og prøvning), miljø (miljø og klima), biovidenskaber og bioteknologi (landbrug og fiskeri, herunder agroindustri, levnedsmiddelteknologi, skovbrug, akvakultur og udvikling i landdistrikterne), ikke-nuklear energi, målrettet socio-økonomisk forskning, sikkerhed i forbindelse med nuklear fission og termonuklear fusion. EN IVY UDFORDRING: AKTIVITETER PÅ KONKURRENCEVILKÅR Efter omfattende forberedelser i 1994 tog FFC den udfordring op, som de nye muligheder for at udføre aktiviteter på konkurrencevilkår stillede det over for i 1995. Dets bidrag var blandt de over 300 forslag, som industrien, forskningscentre og universiteter i hele Unionen og de associerede lande indsendte i forbindelse med den første indkaldelse af forslag til de nye rammeprogrammer, og antagelsesprocenten var på 28%. FFC fremsatte 10- også forslag til støtteaktiviteter på konkurrencevilkår og til fællesskabsprogrammer uden for rammeprogrammerne, især PHARE og TACIS, hvor det fik kontrakt på arbejdet med nuklear sikkerhed i de central- og østeuropæiske lande, Rusland og andre nye uafhængige stater (NUS). For at kunne tage disse nye muligheder op har FFC måttet foretage et intensivt markedsføringsarbejde. Det har kunnet lade sig gøre, fordi Fællesskabet institutioner (Rådet, Parlamentet, Kommissionen) har truffet en række juridiske, økonomiske, budgetmæssige og administrative beslutninger. Blandt dem var de nødvendige ændringer af finansforordningen for Den Europæiske Unions budget, som blev vedtaget i september 1995. Også det arbejde, som blev udført på kontrakt for eksterne kunder, var betydeligt og der blev i 1995 underskrevet nye kontrakter til et samlet beløb på lidt over 18 mio. ECU. BESØG AF KOMMISSÆREN Den 20. juli 1995 besøgte kommissær Edith Cresson for første gang FFC, hvor hun først var gæst på institutterne i Ispra og derefter i september aflagde besøg på ITU i Karlsruhe og IPTS i Sevilla, hvor hun indviede instituttets nye teknologiske overvågelsesfunktion. Under disse besøg opmuntrede Edith Cresson i sin tale til personalet FFC til at videreføre sit arbejde for forskning og teknologisk udvikling i Europa. Hun gjorde rede for Kommissionens opfattelse af FFC's bidrag til Unionens politik og dens syn på FFC's deltagelse i konkurrenceprægede aktiviteter. I 1995 meddelte Kommissionen, at den havde oprettet en række task forces, som skulle beskæftige sig med industriel forskning i den ny flyvemaskinegeneration, multimedieuddannelsesprogrammel, fremtidens bil, vacciner og virussygdomme, fremtidens tog og jernbanesystemer, transport med flere transportformer, fremtidens søfartssystemer og miljøvenlig vandteknologi. FFC's personale har deltaget i de fleste af disse task forces, og samtidig har FFC's ledelse planlagt omlægning af FFC's institutionelle forskning for at bringe den i overensstemmelse med de nye prioriteter, Kommissionen har opstillet. NYE DIREKTØRER I årets løb fik 4 FFC-institutter, nemlig ISEI, El, IRSA og IAM nye direktører, som Kommissionen havde udnævnt efter indstilling fra styrelsesrådet. OPLYSNINGSINITIATIVER FFC's forbindelser med industrien, forskningscentrene og universiteterne blev styrket ved, at medlemmer af styrelsesrådet tog initiativ til afholdelse af informationsdage i London, Athen, København, Milano og Wien. Institutterne blev præsenteret, og workshops opstillede nye samarbejdsperspektiver. På samme måde har medlemmer af FFC's ledelse og personale afholdt en række seminarer i medlemsstaterne om FFC's aktiviteter i almindelighed, især de aktiviteter, hvis formål er at stimulere et konkret samarbejde med industrien og den forskning, der udføres på nationalt eller regionalt plan. FFC's mulighed for at yde støtte til Unionens politik blev yderligere publiceret ved hjælp -11 - af oplysningsaktiviteter, blandt dem et nyhedsbrev og målrettede seminarer, med sigte på Kommissionens øvrige tjenestegrene. STRATEGI I programperioden 1995-1998 vil FFC på den ene side bygge på erfaringerne fra de tidligere programmer og på den anden imødegå de udfordringer, som et verdensmarked, der hele tiden er i stadig forandring, stiller den europæiske industri overfor, og behandle de nye krav, der stilles Den Europæiske Union, med hovedvægten på afsætning af forskningsresultater, som har værdi for industrien og samfundet. Til dette formål afholder FFC hvert år en række konferencer, workshops og seminarer på sine 5 lokaliteter i Europa. Deltagerantallet viser, at det videnskabelige samfund har en varig interesse i FFC's bidrag til forskningen og udviklingen. For at underbygge de nye retningslinjer, som Rådet, Parlamentet og Kommissionen har fastsat for FFC, har styrelsesrådet og FFC's ledelse i årets løb drøftet de strategier, de 8 institutter og FFC som helhed skal følge for at sikre kundestyret forskning af høj kvalitet, som er til virkelig gavn for Den Europæiske Union og udføres effektivt på grundlag af en fleksibel holdning til de skiftende markedsbehov. FFC's aktiviteter skaber forbindelser mellem forskerhold i medlemsstater med forskelligt videnskabeligt og teknologisk udviklingsniveau. De bidrager således til at knytte laboratorier og forskningsinstitutter i alle Fællesskabets regioner tættere sammen. 1. 1 INSTITUTIONELLE AKTIVITETER: SÆRPROGRAMMERNE FOR FFC'S FORSKNING FFC's vigtigste opgave i 1995 var at medvirke til gennemførelsen af de FFC- særprogrammer, der knytter sig til Fællesskabets rammeprogrammer i deres første gyldighedsår. Det skete i form af institutionelle forskningsaktiviteter og videnskabelige og tekniske aktiviteter til støtte for Kommissionens tjenestegrene. 1. 1. 1 Institutionelle forskningsaktiviteter I 1995 tegnede institutionelle forskningsaktiviteter sig for 73% af FFC's institutionelle aktiviteter. De er blevet udført inden for følgende programområder: Programmet for industriteknologi og materialeteknologi udføres af Instituttet for Avancerede Materialer (IAM) og omfatter forskningsprojekter for avancerede materialer, overfladebehandling, nye miljøvenlige materialer og ikke-destruktive evalueringsteknikker til undersøgelse af industrielle strukturkomponenter Programmet for måling og prøvning omfattede forskningsprojekter for referenceprøvninger og referencematerialer, som Instituttet for Målinger og Referencematerialer (IRMM) udførte, og forskningsprojekter for vurdering af strukturers pålidelighed, der blev udført af Instituttet for Sikkerhedsteknologi (1ST) Programmet for miljø og klima bestod af forskningsprojekter for luft-, jord-, og vandforurening og forurening fra affald, som udførtes af Miljøinstituttet (El), projekter, der drejede sig om den gradvise oprettelse af centret for 12 jordobservation, om et decentraliseret europæisk databehandlings- og informationssystem og om anvendelse af fjernanalyseteknik, som Instituttet for Anvendt Telemåling (IRSA) forestod, og projekter for industriel risiko, der blev udført af Instituttet for Sikkerhedsteknologi (1ST) og Instituttet for Systemteknik og Informatik (ISEI) Programmet for ikke-nuklear energi bestod af forskningsprojekter i forbindelse med materialer til rene teknologier, der blev varetaget af Instituttet for Avancerede Materialer (IAM), og standardisering af fotovoltaisk udstyr, som blev udført af Instituttet for Systemteknik og Informatik (ISEI) Programmet for sikkerhed i forbindelse med nuklear fission bestod af en række forskningsaktiviteter, der spændte fra undersøgelser af reaktorsikkerhed, som blev udført af Instituttet for Sikkerhedsteknologi (1ST), Instituttet for Systemteknik og Informatik (ISEI) og Instituttet for avancerede Materialer (IAM), til forskning i sikkerhedskontrol og forvaltning af fissile materialer, der blev varetaget af Instituttet for Sikkerhedsteknologi (1ST), Instituttet for Systemteknik og Informatik (ISEI) og Instituttet for Transuraner (ITU). ITU foretog også forskning i nukleart brændsel og actinider Programmet for kontrolleret termonuklear fusion(teknologi og sikkerhed) udføres af Instituttet for Sikkerhedsteknologi (1ST), Instituttet for Systemteknik og Informatik (ISEI) og Instituttet for Avancerede Materialer (IAM). Programmet for målrettet socio-økonomisk forskning omfatter observatoriet for videnskab og teknologi og fremtidsstudieaktiviteterne under Instituttet for Teknologiske Fremtidsstudier (IPTS). Instituttets vigtigste opgave er at indhente bidrag fra eksperter, konsulenter og forskningsinstitutter i medlemsstaterne og eventuelt også i tredjelande for at analysere, behandle og bearbejde dem objektivt og grundigt og udlede klare tendenser af dem eller påvise aktionsbehov, således at materialet kan brugs af beslutningstagerne. Skønt denne beretnings anden del drejer sig om disse forskningsaktiviteters udvikling på de enkelte institutter, skal nogle af de mest iøjnefaldende resultater behandles her for at vise, hvorledes den institutionelle forskning sætter FFC i stand til at oparbejde videnskabelig viden og udvikle specialanlæg, der yder værdifulde bidrag til den videnskabelige udvikling og gør det muligt at foretage videnskabelige evalueringer, at udbrede knowhow og ekspertviden på områder, hvor nye, innovative anvendelser har betydning, at koordinere det videnskabelige samarbejde i Europa og undertiden at udvikle europæiske videnskabelige netværk omkring FFC's egne faciliteter. Nye aktiviteter, som udgør værdifulde videnskabelige og teknologiske bidrag til gavn for den europæiske industri: Et nyt kompositmateriale, der består af en siliciumnitridmatrix forstærket med lange siliciumkarbidfibre, er blevet udviklet på IAM i Petten ved hjælp af en flydende infiltreringsteknik med efterfølgende sintring. En undersøgelse af dets mekaniske egenskaber viste, at fiberforstærkningen effektivt øger den ellers skøre siliçiumnitridmatrixes styrke og sejhed, hovedsagelig fordi der dannes svag fasebinding (SIC-fibrene er på forhånd belagt med et 400-mm tykt pyrolytisk kulstoflag). Figur 1 1 3- viser de typiske spændings-trækkurver for kompositmaterialer med og uden fase. Kompositmaterialer, som er fremstillet med belagte fibre, viser en langt bedre præstation end dem, der fremstilles med ubelagte fibre. Dette nye kompositmateriale er velegnet til strukturkomponenter, der benyttes til en række avancerede industriformål, hvor de udsættes for høje temperaturer, f. eks. i gasturbiner. Et nyt projekt for syntetisk carbonnitrid, et helt nyt produkt, er kommet i gang inden for et netværk. Projektet havde flere formål, og blandt dem var: at vurdere materialets termiske, optiske, mekaniske og tribologiske egenskaber og at bedømme dets funktionelle egenskaber i forbindelse med industriel udnyttelse til optiske formål, magnetisk oplagring, harddiskteknik og avancerede mekaniske komponenter. Netværket har vakt interesse hos 22 forskningsinstitutter og 11 industripartnere fra 9 forskellige lande. IRMM's forsøgsbidrag består i karakterisering af materialet ved hjælp af nuklear teknik. IRMM skal analysere materialelagene med henblik på de lette elementer (H, B, C, N, O) ved hjælp af ladede partikelstråler fra 7 MV Van de Graaf-acceleratoren. Carbons og nitrogens nukleare reaktioner vil blive analyseret ved hjælp af (d,p) reaktioner og Rutherford tilbagespredning. 800 Sic/Si3N4-kompositmateriale \ \ " ^. v. ^ " " W, Siliciumcarbidfibre belagt med 400 nm pyrolytisk kulstof ubelagte siliciumcarbidfibre 0. 1 °i2 0. 3 Træk (mm) 0. 4 05 0. 6 Bøjningstrækspændingskurver for Si3N4 forstærket med Sic-fibre uden belægning og belagt med pyrolytisk kulstof*. Figur 1 - Spændings-trækkurver * Velvilligt stillet til rådighed af UNERA (F) - 14 FFC har udnyttet sidegevinsterne fra sine forskningsaktiviteter på områder, hvor der kunne tænkes at opstå en ny fællesskabspolitik: F. eks. er Europa-Kommissionen og medlemsstaterne i færd med at udbygge deres politik for naturkatastrofer, det gælder især overvågning og forebyggelse af oversvømmelser. Oversvømmelser er en alvorlig trussel mange steder både i Nord- og Sydeuropa, hvor den er knyttet til flodbassiner, som skal overvåges i mere end et land. Udveksling af erfaringer om forebyggelse og overvågning mellem medlemsstaterne kan således være til stor nytte, også når det gælder pludselige oversvømmelser, der kun har lokale følger. IRSA har oprettet en ensartet vegetationsdatabase med data, som er skaffet ved hjælp af fjernanalyseteknik, fra det meste af Europa. Harmoniserede digitale terrænmodeller kan fås ved hjælp af en prøveudtagningsplan på 20 x 20 m i omkreds og 6-7 m i højden med optiske sensorer som SPOT. Der er ved at blive udviklet nye teknikker med mikrobølgesensorer for at der kan opnås større nøjagtighed. Særlige projekter som er blev udført for særlige kunder, har også givet IRSA mulighed for at udvikle sagkundskab inden for hydrologisk modellering. Et projekt med navnet WETLANDS har forbedret forståelsen af afvandingsområders hydrologi (forskning på to lokaliteter i England og Grækenland i 1995, begge i samarbejde med lokale foretagender) og muligheden for at bedømme virkningerne af større ændringsplaner (f. eks. omledning af flodløb eller opførelse af reservoirer) eller for at udvikle strategier for vandressourceforvaltning. Et andet projekt, HYDRE, som blev udarbejdet for et konsortium bestående af middelhavsregioner, gav IRSA mulighed for at studere vegetationens udvikling og hydrogenbelastning. Geokodede oplysninger om vegetationen har afgørende betydning for afvandingen ved vandløbs øvre løb og for vurdering af sårbarheden ved deres nedre løb. I bjergområder kan skov nedsætte afvandingen med en faktor på 10 i forhold til ubevokset jord. Opstilling af afvandingsmodeller ved hjælp af vegetationsoplysninger er vigtig for forhåndsvarsler om oversvømmelser i risikoperioder og for vurdering af afhjælpnmgsforanstaltningerne. Det kan også have betydning for landbrugspolitiske beslutninger om braklægning eller skovplantning, der har indirekte følger for oversvømmelserne. Instituttet for Anvendt Telemåling (IRSA) er i færd med at udvikle videnskabelig og teknisk støttekapacitet for en planlagt fællesskabspolitik for oversvømmelser på grundlag af sin egen sagkundskab og resultatet af igangværende institutionel forskning. De institutionelle forskningsaktiviteter har også betydet sidegevinster i forbindelse med særlige anvendelser. To markante eksempler forekommer inden for overfladebehandling på Instituttet for Avancerede Materialer: I forbindelse med et Eureka-projekt, som ledes af IAM (IPACERC-projektet) har udviklingen af en ny teknik til fremstilling af flerlagsbelægninger øget erosionsmodstanden betydeligt (op til 500 gange). Disse belægninger vil kunne udnyttes inden for fly- og rumfartsteknik, især til helikoptermotorer. 15 Overfladebehandlingsteknologi er med held blevet anvendt i forbindelse med biomaterialer med tre vigtige resultater: Forbedring af indbygningen af proteser i levende væv (hofter, tænder) ved hjælp af biokompatible belægninger, formindskelse af sliddet på hofteproteser ved hjælp af overfladebehandling af leddenes bevægelige dele, kontrol med bakteriespredningen på proteser ved at indføje desinficerende elementer i protesens overflade. Disse aktiviteter er blev udført i samarbejde med en række medicinske institutter i Italien, Frankrig og Tyskland. Begge eksempler viser, hvorledes institutionel forskning kan føre til anvendelser, som er nyttige for industrien og samfundet. Den institutionelle forskning har sat FFC i stand til at udvikle et videnskabeligt samarbejdsnet over hele Europa. FFC har gennem bilateralt eller multilateralt samarbejde knyttet mere end 800 forbindelser med forskellige partnere, især i Den Europæiske Union, men også i andre europæiske lande, i USA og i Japan. Det vises i figur 2. Endelig har den institutionelle forskning været et af de vigtigste elementer, hvormed FFC har kunnet udvikle videnskabelige europæiske netværk omkring sine egne faciliteter. Et godt eksempel herpå findes inden for seismisk teknik: vist, hvor sårbare moderne samfund stadig er over for de Trods store fremskridt inden for seismisk teknik og seismisk konstruktion i de sidste 20 år har de seneste seismiske begivenheder i Europa (f. eks. i Grækenland og Italien) menneskelige og økonomiske følger af jordskælv. Der er således et klart behov for en forskning, hvis formål er at formindske denne sårbarhed, der i vid udstrækning afhænger af strukturernes seismiske reaktion. Den Europæiske Union har længe rådet over højt kvalificeret sagkundskab inden for seismisk strukturkonstruktion og over specialanlæg til seismisk afprøvning af strukturer, især rysteborde. Da den europæiske sammenslutning af strukturmekaniske laboratorier blev oprettet på FFC's initiativ i 1989, og da ELSA-reaktionsmuren blev taget i brug i Ispra i 1992, fik den europæiske forskning i seismisk teknik en ny dimension, og der blev iværksat velkoordinerede, fællesskabsomspændende projekter for seismisk strukturkonstruktion på det nye anlæg. På nuværende tidspunkt samarbejder over 20 speciallaboratorier i medlemsstaterne med FFC om et større program for standardforberedende forskning til støtte for Eurocode 8 (EC8), de foreløbige standarder for konstruktion af civile strukturer i jordskælvsområder. Forskningsprojektet er blevet iværksat på GD Ill's (industrien) initiativ i samråd med de CEN-eksperter, som er ansvarlige for EC8, og omfatter de prioriterede emner, der skal behandles, for at de foreslåede europæiske regler for seismisk konstruktion kan forbedres, og det beskæftiger sig med nye sider af den seismiske teknik, som er utilstrækkeligt behandlet i kodens nuværende, foreløbige version. De institutionelle aktiviteter på ELSA er nøgleelementet i dette projekts praktiske gennemførelse, idet de giver mulighed for at foretage vurderingsforsøg af bygnings- og bromodeller i fuld størrelse. - 16 Den betydelige støtte, som er kommet først fra programmet for menneskelige ressourcer og mobilitet (MRM) og senere fra Kommissionens nye program for forskeres uddannelse og mobilitet (FUM), har imidlertid været lige så vigtig. Denne støtte har sammen med ELSA's egen institutionelle finansiering gjort det muligt at oprette to forskningsnetværk, som hver især består af FFC's ELSA- facilitet og henholdsvis 18 og 11 europæiske laboratorier. Figur 2 - FFC's samarbejde med de enkelte lande Der er desuden blevet skaffet en betydelig finansiering på grundlag af MRM's afsnit "store anlæg" og FUM for at give forskerne adgang til et rystebordskonsortium (NTUA, Athen; ISMES, Bergamo; universitetet i Bristol; LNEC, Lissabon; CEA, Saclay) og til ELSA-reaktionsmuren. Foruden projekterne til støtte for Eurocode 8 deltager foretagender fra medlemsstaterne, der ligesom FFC indgår i den europæiske sammenslutning af strukrurmekaniske laboratorier, sammen med ELSA-holdet i aktioner med omkostningsdeling, konkurrencebaserede støtteaktiviteter for Kommissionen og arbejde for eksterne kunder. Industrien er involveret i forskningsaktioner, som går ud på at udvikle og udnytte nye konstruktionsteknologier og indføre nye materialer med bedre holdbarhedsegenskaber, både til nybygninger og til reparation og forstærkning. Figur 3 viser, hvorledes samarbejdet om seismisk teknik omkring ELSA-anlægget har fungeret i 1995. 1. 1. 2. Institutionel videnskabelig og teknisk støtte til Fællesskabets politik FFC har i overensstemmelse med Rådets beslutninger af 15. december 1994 (hvorved FFC's nuværende særprogrammer blev vedtaget) ydet videnskabelige og teknisk støtte til Unionens politik efter anmodning fra Kommissionens tjenestegrene. Disse videnskabelige og tekniske aktiviteter tegnede sig for 27% af FFC's institutionelle aktiviteter. Støtteaktiviteterne er kundestyrede og opfylder objektive, neutrale videnskabelige og tekniske behov, som skyldes Kommissionens og Rådets direktiver, beslutninger og afgørelser eller forpligtelser i henhold til Euratom-traktaten. - 17 Det effektive kunde/kontrahentforhold mellem Kommissionens ordregivende tjenestegrene og FFC's instituner kommer til udtryk ved, at der udarbejdes og underskrives interne samarbejdsaftaler. Tilsynet med FFC's støtte til Kommissionens øvrige generaldirektorater, er hidtil blevet ført af et internt udvalg, som blev nedsat ved en kommissionsbeslutning. Dette udvalg trådte sammen to gange i 1995 med en høj mødeprocent. Det har to opgaver: ELSA Institutionelle forskningsak tiviteter Støtteaktivite ter på konkurrence vilkår Programmet for forskeres uddannelse og mobilitet (FUM) Netværk for adgang til store anlæg Aktioner med omkostnings deling Arbejde for eksterne kunder ELSA-laboratoriet Strukturmekanik og Seismisk teknik Grundforskning i struktursikkerhed Forskning som støtte til Fællesskabets politik Støtte til bygningsindustrien - Eurocoder - - uddannelse af unge forskere simuleringsværktøjer Rysteborde - Athen - Bergamo - Bristol - Lissabon - Sarclay ELSA- reaktionsmu ren Netværk til støtte for Eurocode 8 ESSL Den europæiske sammenslutning af strukturmekaniske laboratorier (universiteter og nationale laboratorier) Brite/Euram Miljø Inco- Copernicus Forsknings- og kvalifikationsp rojekter - Støtte til industrien, nationale/ regionale myndigheder - udnyttelse af nye materialer og konstruktionsteknologier Figur 3 - Det europæiske samarbejde omkring ELS A-anlægget i 1995 Tilsyn med arbejdet for at sikre uhindret udveksling af oplysninger om aktiviteterne (over 100 referater af disse støtteaktiviteter blev i 1995 sendt til alle GD'er) og planlægning af det følgende års aktiviteter på grundlag af prioriteringerne, de indgåede ordrer og budgetrammerne. Disse videnskabelige og tekniske støtteaktiviteter er knyttet til følgende af rammeprogrammets områder: informationsteknologi, miljø og klima, landbrug og fiskeri, målrettet socio-økonomisk forskning, nuklear sikkerhed og sikkerhedskontrol. Tabel 1 viser, hvorledes disse støtteaktiviteter fordeler sig på FFC's institutter og rammeprogrammets områder. FFC's tre vigtigste støtteaktiviteter er: 1. FFC's støtte til miljøpolitikken, der tegner sig for 46% af budgettet for videnskabelig og teknisk støtte, går ud på videnskabelig og teknisk bistand til GD 18 XI i forbindelse med gennemførelsen af lovgivning om kemisk forurening, luftforurening, vandkvalitet, kemisk affald, industririsici og nuklear sikkerhed. Den interne GD-samarbejdsaftale for 1995-1998 blev underskrevet i december 1995. Arbejdet er led i det femte handlingsprogram for miljø og omfatter bl. a. : Det Europæiske Referencelaboratorium for Luftforurening (ERLLF), der især har beskæftiget sig med harmonisering af de nuværende EF-direktiver om luftforurening, med tilrettelæggelse af programmet for kvalitetssikringskontrol og med udvikling og udnyttelse af nye overvågningsteknikker Det Europæiske Sporeksperiment (ESE), der går ud på at afprøve atmosfæriske modellers evne til at forudsige, hvorledes en sky af et luftforurenende stoffer udvikler sig i virkelig tid. ESE er blevet finansieret af EF, den meteorologiske verdensorganisation (WMO) og Den Internationale Atomenergiorganisation (IAEA) i fællesskab. Det Europæiske kemikaliekontor (EKK), der nu tager sig alle tekniske og videnskabelige opgaver i forbindelse med anmeldelse af nye kemikalier, risikovurdering af eksisterende kemikalier, klassificering og mærkning og eksport-/importkontrol med farlige kemikalier samt afprøvningsmetoder for kemikalier. Det Europæiske Center for Validering af Alternative Metoder (ECVAM), som sammen med sit rådgivende udvalg har opstillet kriterierne for bestemmelse af centrets prioriteter. Aktiviteterne omfatter prævalidering af protokoller over forsøg uden brug af forsøgsdyr, afprøvning af vaccines styrke og sikkerhed og integrerede alternative metoder i forbindelse med undersøgelse af toksicitetsafprøvninger, der især drejede sig om metabolismeformidlet toksicitet og in vitro-forsøg med henblik på teratogenicitet i bloddannende væv. Det Europæiske Tekniske Kontor for Medicinalvarer, der blev oprettet på El efter en aftale, som blev indgået mellem Det Europæiske Agentur for Evaluering af Medicinalvarer og Det Fælles Forskningscenter. Dette kontor har sæde både i London og Ispra og er del af Det Europæiske Tekniske Kontor for Medicinalvarer (ETKM), som hører under FFC's miljøinstitut. Det beskæftiger sig med udvikling af de tekniske systemer, der er nødvendige for, at Den Europæiske Unions lovgivning om medicinalvarer kan gennemføres. Kontoret for større ulykker til støtte for Seveso-direktivet. Blandt resultaterne af kontorets arbejde er udarbejdelse af endnu en rapport om erfaringerne fra ulykker, der er blevet anmeldt til Kommissionen, distribution til de kompetente myndigheder af en pilotdatabase, som tilhører dokumentationscentret for industririsiko og betydelige fremskridt i de arbejdsgrupper, der skal fastlægge retningslinjerne for sikkerhedsrapporter og sikkerhedsstyringssystemer. - 1 9- Støtte til udarbejdelse af metoder til EU's politik for bekæmpelse af svig (UCLAF). Støtte i forbindelse med alpeobservatoriet (Alpekonventionen) blev påbegyndt i 1995. FFC giver også støtte til Det Europæiske Miljøagentur (EMA-Rådets forordning 1210/90). 2. FFC's støtte til den fælles landbrugspolitik tegner sig for 16,5% af budgettet for videnskabelig og teknisk støtte. Den interne GD-samarbejdsaftale for 1995-1998 blev underskrevet den 17. juli 1995. Arbejdet gjaldt fortrinsvis følgende forskningsområder: 20 Tabel 1 - FFC's institutionelle videnskabelige og tekniske støtteaktiviteter Rammeprogramområder Informationsteknologi Institutter IRMM nu IAM ISEI El IRSA 1ST IPTS Systemers sikkerhed og pålidelighed • Miljø og klima Det Europæiske Referencelaboratorium for luftforurening Det Europæiske Kemikaliekontor Det Europæiske Center for Validering af Alternative Metoder Støtte til Det Europæiske Miljøagentur Kvalitetskontrol med forbrugsvarer (forbrugerbeskyttelse) • Alpeobservatoriet Industriel pålidelighed: større risici bioteknologisk sikkerhed Levnedsmiddelanalyse til støtte for industripolitikken Det Europæiske Fællesskabets Farmaceutiske Informationsnetværk Metoder til UCLAF Landbrug og fiskeri Fjernanalyse for landbruget Identificering af dyr Det Europæiske Center for Vin, Alkohol og Spiritus Referencemålinger og referencematerialer til kvalitetskontrol med levnedsmidler • Målrettet socio-økonomisk forskning Teknologiske fremtidsstudier Sikkerhed i forbindelse med nuklear fission Det Europæiske Netværk for Komponentældning og Inspektionsteknik Støtte til Euratoms sikkerhedskontrol i almindelighed Støtte til Euratoms sikkerhedskontrol: in situ- laboratorier og ECSAM Støtte til IAEA's sikkerhedskontrol • • • • • • • • • • • • • • • • • •. • • • • • • • • 21 Anvendelse af fjernanalyse i forbindelse med landbrugsstatistik for at udvikle og påvise metoder, hvorefter fjernanalysedata kan indgå i indsamlingen af statistiske data med henblik på overvågning af afgrødearealer og landbrugsproduktion i EF. Overvågning af og kontrol med den fælles landbrugspolitik: forskning i og udvikling af nye fjernanalyseteknikker, hvormed overvågningen af og kontrollen med den fælles landbrugspolitik kan forbedres. Gennemførelse af lovgivningen for Fællesskabets vinsektor ved hjælp af Det Europæiske Center for Vin, Alkohol og Spiritus (BEVABS). Ca. 4 000 EU vindata, som er indsamlet ved hjælp af NMR (Kernemagnetisk resonans), er blevet valideret og skal oplagres i den relevante databank. Forskning i og udvikling af nye metoder til bedre identificering af dyr for at forhindre svig. Kvalitetskontrol med levnedsmidler ved hjælp af attesterede referencematerialer og udarbejdelse af analyseprocedurer og ved at foretage og/eller koordinere indbyrdes sammenligninger mellem laboratorierne. 3. FFC's støtte til nuklear sikkerhedskontrol (Euratoms sikkerhedskontrol GD XVII, støtteprogrammet for IAEA's sikkerhedskontrol GD I) tegner sig for 32% af budgettet for videnskabelig og teknisk støtte. Den interne GD-samarbejdsaftale for 1995-1998 forventes at blive underskrevet i begyndelsen af 1996. Størstedelen af arbejdet gjaldt følgende opgaver: Uddannelse af inspektører, harmonisering af fremgangsmåden ved inspektion af nukleare sikkerhedsforanstaltninger under driften, tilvejebringelse af avanceret udstyr og referenceanalyser af prøver af nukleare materialer. Udformning af in situ-laboratorier til sikkerhedskontrolanalyser på oparbejdningsanlæg som f. eks. Sellafield og La Hague. Rutineanalyser af prøver af nukleare materialer. Undersøgelser i forbindelse med indkøb og afprøvning af omfattende udstyr, herunder opførelse af to analysebokse og uddannelse af analytikere. - , Arbejde med ikke-destruktive afprøvnings-, forseglings- og identificeringsteknikker, overvågningsteknikker, afprøvning af kontroludstyr, datainformationsbehandling, helsefysik og uddannelse. Andre institutionelle videnskabelige og tekniske støtteaktiviteter drejer sig om: Informatiksystemers sikkerhed og pålidelighed Levnedsmiddelanalyse til støtte for industripolitikken Kvalitetskontrol med forbrugsvarer (forbrugerbeskyttelse) -22 Inspektionsteknik i forbindelse med nukleare komponenter til støtte for GD XII og GD XVII. Tabel 1 i bilag 1 viser, at disse aktiviteter er kundestyrede og opfylder objektive, neutrale videnskabelige og tekniske behov, som opstår i forbindelse med EF's direktiver, Kommissionens og Rådets beslutninger og afgørelser eller forpligtelser, der skyldes Euratom-traktaten. En mere indgående redegørelse for udviklingen inden for disse programmer findes i kapitel 2, hvor de enkelte FFC-institutters aktiviteter gennemgås. 1. 2. AKTIVITETER PÅ KONKURRENCEVILKÅR Da FFC i 1988 fik mulighed for at udføre forskningsarbejde for eksterne kunder på kontrakt var formålet at benytte det som et mål for den relevans, FFC's arbejde kunne tillægges, og for dets konkurrencemæssige stilling, og at øge overførslen af teknologi til de endelige brugere og lade europæisk industri og forskning få gavn af FFC's specialanlæg og kompetence. Det var det første led i bestræbelserne på at inddrage FFC i konkurrencen. I Rådets og Europa-Parlamentets drøftelser af det fjerde rammeprogram og Euratom-rammeprogrammet blev det understreget, at FFC skulle videreføre og styrke sin udvikling henimod en mere konkurrencepræget stilling på grundlag af et ægte kunde/kontrahentforhold, således som påpeget i Rådes konklusioner om FFC's rolle i april 1994. Som bemærket af Rådet krævede gennemførelsen af dets konklusioner en række foranstaltninger og beslutninger af juridisk, budgetmæssig, finansiel og administrativ karakter, som ideelt set alle skulle have været i kraft den 1. januar 1995. Den vigtigste beslutning drejede som om ændring af finansforordningen. Det kræver altid en længere procedure, inden Rådets beslutning kan vedtages, og det skete derfor først i september 1995. Det er meningen, at overgangen skal ske gradvis. Ca. 20% af FFC's samlede budget for 1995-1998 skal bygge på konkurrencebaserede aktiviteter. Pr. 1. januar 1995 udførte FFC følgende aktiviteter på konkurrencevilkår: Deltagelse i aktioner med omkostningsdeling, hvortil FFC sammen med partnere i medlemsstaterne indsender forslag i forbindelse med forslagsindkaldelser, eller det bidrager til forslag fra andre laboratorier i tilknytning til rammeprogrammerne. Videnskabelige og tekniske støtteaktiviteter på konkurrencevilkår i tilknytning til det fjerde rammeprogram, hvor FFC kan reagere på særlige ønsker, som fremsættes af Kommissionens generaldirektorater og udføres på konkurrencevilkår efter licitation. Andre konkurrencebaserede aktiviteter uden for rammeprogrammerne, hvor FFC (alene eller som part i et konsortium) kan deltage i forskellige aktioner, som finansieres af Fællesskabet (f. eks. PHARE, TACIS, støtte til udviklingslandene osv. ), og i konkurrence med andre søge at få del i Fællesskabets finansiering. - 2 3- Forskning på kontrakt, den oprindelig form for arbejde for eksterne kunder, som allerede er blevet omtalt, og som nu er et almindeligt led i FFC's konkurrencebaserede aktiviteter. Skønt forberedelserne til denne udvidelse af de konkurrencebaserede aktiviteter allerede blev indledt i begyndelsen af 1994, har 1995 været det år, hvor FFC lærte af erfaringerne: det lærte at behandle nye administrative og juridiske problemer, at være kreativ med omorganisering af ressourcer og personale for at kunne imødegå de udfordringer, en konkurrencesimation stiller, og at tilpasse sig fuldstændig nye interne og eksterne vilkår. FFC's institutter har været stærkt motiverede og har, tilskyndet af en intern arbejdsgruppe for konkurrencebaserede aktiviteter, udvist både iver og fleksibilitet over for konkurrencevilkårene. Hvad aktioner med omkostningsdeling angår, indsendte FFC sammen med partnere i medlemsstaterne i alt 338 projektforslag som svar på de første forslagsindkaldelser i forbindelse med 15 særprogrammer. I december 1995 havde Kommissionen accepteret at finansiere 95 af disse forslag, og den samlede antagelsesprocent var således på 28. Det økonomiske resultat for FFC er vanskeligt at beregne helt nøjagtigt på grund af kontraktforhandlingerne om en række projekter, der endnu ikke er afsluttet, men det bliver på over 10,5 mio. ECU. Det er i denne forbindelse vigtigt at påpege, at både forslagene og de senere evalueringsresultater til fulde har vist, hvor relevant FFC's arbejde er, og hvor dybt det er rodfæstet i europæisk industri og forskning. I forbindelse med de videnskabelige og tekniske støtteaktiviteter på konkurrencevilkår blev 26,5 mio. ECU af de 128, som er blevet afsat i det fjerde RP til finansiering af denne aktivitet over et fireårigt tidsrum, stillet til rådighed for Kommissionens tjenestegrene i begyndelsen af 1995, men kun 20 mio. ECU er blevet forpligtet i 1995. Heraf er det lykkedes FFC's institutter at få ca. 11,9 mio. ECU i form af kontrakter, enten alene eller som part i et konsortium. I forbindelse med en række andre aktiviteter, som udføres på konkurrencevilkår uden for rammeprogrammet, f. eks. TACIS, PHARE osv. , har FFC's institutter haft et højt aktivitetsniveau i 1995. I denne markedssektor, der er stærkt konkurrencepræget, har FFC vundet ca. 2,3 mio. ECU. Fortegnelsen over arbejde for eksterne kunder for 1995 viser, at der er indgået nye kontrakter (opnået på markedet i almindelighed) for over 18 mio. ECU. I betragtning af den fremragende indsats på andre fronter er der tale om en bemærkelsesværdig fastholdelse af den tidligere stilling, (der blev i 1994 udført arbejde for eksterne kunder for 18 mio. ECU). Tabel 2 er en oversigt over indtjeningen på aktiviteter, der blev udført på konkurrencevilkår i 1995: Tabel 2 - Aktiviteter på konkurrencevilkår Indtjening i 1995 (mio. ECU) Indtjent i 1995 Opført som 1995-bevillinger* -24 Aktioner med omkostningsdeling Støtteaktiviteter på konkurrencevilkår Aktiviteter uden for RP på konkurrencevilkår Arbejde for eksterne kunder I ALT 10. 8 11,9 2,3 18,5 43,5 (*) Når procedurerne er afsluttet, opføres saldoen som 1996-bevillinger 3. 9 4,8 1,3 18,5 28,5 Det supplerende HFR-program Højfluxreaktoren (HFR) i Petten drives af Kommissionen i overensstemmelse med aftalen af 25. juli 1961 mellem Euratom og Nederlandene. Den 29. april 1992 vedtog Rådet et fireårigt supplerende forskningsprogram (1992-1995) for drift af højfluxxeaktoren (HFR) i Petten, som skulle udføres af Det Fælles Forskningscenter for Det Europæiske Atomenergifællesskab. Aktiviteterne under det supplerende program, der nærmede sig sin afslutning den 31. december 1995, var i alt væsentligt resultatet af et samarbejde mellem to partnere, Tyskland og Nederlandene, som stod for programmets finansiering. Finansieringen fra andre kilder er vokset støt og stammer især fra eksterne kontrakter. Det er meningen, at HFR's drift skal videreføres under et nyt supplerende program, hvor omkostningerne skal skæres drastisk ned og en endnu større del af indtjeningen komme fra industrisektoren. 1. 3. FFC's informationsdage, publikationer og konferencer De nye vilkår for FFC's aktiviteter kræver et nærmere samarbejde mellem FFC og medlemsstaternes industri, forskningscentre og universiteter. For at fremme dette samarbejde og øge bevidstheden om FFC har medlemmer af styrelsesrådet taget initiativet til afholdelse af informationsdage i London, Athen, København, Milano og Wien. Medlemmer af FFC's personale har præsenteret centret, og samtidig har workshops, der repræsenterede institutterne, skabt grundlag for nyt samarbejde med deltagerne. Disse informationsdage har således suppleret de talrige besøg på FFC, hvor centret har præsenteret sig selv, besøg på nationale laboratorier, FFC's tilstedeværelse på særlige udstillinger, distribution af FFC-publikationer osv. FFC udsender en lang række publikationer om videnskabelige emner, som strækker sig fra afhandlinger og artikler i videnskabelige tidsskrifter over konferenceindlæg til EU- rapporter og oversigter. I 1995 offentliggjorde FFC i alt ca. 1 000 publikationer, og deres fordeling på de enkelte institutter fremgår af tabel 3. En udførlig liste over FFC's publikationer offentliggøres hvert år i "Publications Bulletin". Det seneste nummer, nr. 15, som udkom i marts 1995, indeholder en liste over samtlige publikationer i 1994. 25 De fleste af disse publikationer kan fås ved henvendelse til Kontoret for Public Relations i Ispra. Foruden publikationerne indeholder bulletinen også en liste over alle patenter, som FFC har fået. I 1995 blev der opnået 26 patenter. Hvert år afholder FFC en række konferencer, workshops og seminarer på sine fem lokaliteter i Europa. I 1995 blev der afholdt 9 konferencer og 94 internationale workshops og møder og aflagt 135 besøg på de forskellige lokaliteter. Det samlede antal besøgende kommer dermed op på 11 000 og viser, at det videnskabelige samfund har en varig interesse i FFC's bidrag til forskningen og udviklingen. Tabel 3 - FFC's publikationer i 1995 (indtil den 14. februar 1996) Institut EUR- rapporter Konferencein dlæg Artikler lait Generaldirektoratet Instituttet for Målinger og Referencematerialer Instituttet for Transuraner Instituttet for Avancerede Materialer Instituttet for Systemteknik og Informatik Miljøinstituttet Instituttet for Anvendt Fjernanalyse Instituttet for Sikkerhedsteknologi Instituttet for Teknologiske Fremtidsstudier I ALT 5 5 2 16 14 22 17 19 17 117 1 66 96 136 115 129 111 114 4 772 1 40 15 49 26 37 23 16 1 7 111 113 201 155 188 151 149 22 208 1097 1. 4. MENNESKELIGE RESSOURCER FFC's faste personale består af tjenestemænd og midlertidigt ansatte og omfatter både videnskabeligt, teknisk og administrativt personale. I slutningen af december 1995 udgjorde den faste medarbejderstab 1 786 personer mod 1 845 i december 1994. Tabel 4 viser personalefordelingen i 1995. - 2 6- Tabel 4 - Det faste personales fordeling i december 1995 Institut Medarbejdere Generaldirektoratet Direktoratet for programmer Ressourcekoordination - Videnskabelig og teknisk støtte Ispra Instituttet for Målinger og Referencematerialer Instituttet for Transuraner Instituttet for Avancerede Materialer Instituttet for Systemteknik og Informatik Miljøinstituttet Instituttet for Anvendt Telemåling Instituttet for Sikkerhedsteknologi Instituttet for Teknologiske Fremtidsstudier Udstationeret personale I ALT 25 13 347 169 194 250 187 219 101 246 26 9 1786 Foruden det faste personale arbejder 319 forskere på FFC under forskellige gæsteordninger: Førende videnskabsmænd, der arbejder som gæsteforskere Nationale eksperter, som udstationeres på FFC af medlemsstaterne for at deltage i udvalgte videnskabelige opgaver Forskerstipendiater og kandidatstipendiater, som uddannes på grundlag af et stipendieprogram. Tabel 5 viser, hvorledes disse forskere i slutningen af december 1995 fordelte sig på de enkelte institutter. Desuden kommer der hvert år 20 forskere fra tredjelande, fordi de får støtte som led i en aftale mellem Kommissionen og deres hjemland eller den internationale atomenergiorganisation (IAEA). Foruden disse forskere arbejder flere førende videnskabsmænd og ca. 150 praktikanter på FFC's institutter, uden at det medfører udgifter for EU's budget, som regel i et kortere tidsrum. - 2 7- Tabel 5 - Gæsteforskere, udstationerede eksperter og stipendiater i december 1995 Institut Gæstefor skere Udstatione rede eksperter Forskersti pendiater Kandidat stipendiater l a it Instituttet for Målinger og Referencematerialer Instituttet for Transuraner Instituttet for Avancerede Materialer Instituttet for Systemteknik <>K Informatik Miljøinstituttet Instituttet for Anvendt Telemåling Instituttet for Sikkerhedsteknolo-gi Instituttet for Teknologiske Fremtidsstudier I ALT 2 2 4 1 5 7 4 2 2 - - 2 4 5 - - 16 14 32 26 17 21 17 8 16 10 15 15 34 17 13 8 36 26 51 44 60 50 34 18 27 13 151 128 319 1. 5. FINANSIERING En oversigt FFC's budget (forpligtelsesbevillinger) for 1995 findes i tabel 6. 28 Tabel 6 - Det gennemførte budget for 1995 i mio. ECU (Forpligtelsesbevillinger) Institutionelle aktiviteter EF's særprogram EAEA's særprogram 152 761 75 301 Subtotal 228 062 Aktiviteter på konkurrencevilkår Deltagelse i aktioner med omkostningsdeling Videnskabelige og tekniske støtteaktiviteter på konkurrencevilkår Deltagelse i Fællesskabets aktiviteter uden for RP Arbejde for eksterne kunder HFR-reaktoren Subtotal lait 0,027 0,045 10,460 10 532 18 548 257 142 Til disse forpligtelsesbevillinger skal der lægges 564 000 ECU som bevillinger overført fra 1994-budgettet til gennemførelsen af kontrakter vedrørende forskning i miljøet og i telemåling fra rummet, som blev godkendt i marts 1995 (SEK(95) 400 endelig udg. ). FFC's forpligtede finansielle ressourcer beløb sig til i alt knap 258 mio. ECU: Til udførelse af FFC's særprogrammer (forskning og institutionelle støtteaktiviteter for Kommissionens tjenestegrene) Til udførelse af FFC's konkurrencebaserede aktiviteter inden for EU's budgetrammer (deltagelse i aktioner med omkostningsdeling, støtteaktiviteter for Kommissionen på konkurrencevilkår, FFC's deltagelse i Fællesskabets øvrige aktiviteter, bidrag fra den nederlandske og den tyske regering til driften af HFR-reaktoren og fra FFC's kunder for udførelse af arbejde på deres bestilling. Det bør understreges, at tallene i tabel 6 gælder udgifter til arbejde, som FFC har udført i 1995. Aktioner med omkostningsdeling og videnskabelige og tekniske støtteaktiviteter på konkurrencevilkår samt deltagelse i Fællesskabets øvrige aktiviteter var nye FFC- aktiviteter i 1995. I de fleste tilfælde blev kontrakterne først indgået i slutningen af 1995. Derfor blev kun en begrænset del af arbejdet udført i dette år. Tallene for indgåede kontrakter i 1995 findes i tabel 2. 2. FFC-INSTITUTTERNES AKTIVITETER I 1995 2. 1. INSTITUTTET FOR MÅLINGER OG REFERENCEMATERIALER IRMM's arbejde går ud på at fremme europæiske standarder, referencematerialer og referencemetoder på europæisk plan. I 1995 gennemførte instituttet sit særprogram for måling og prøvning og bidrog til rammeprogrammets område industriteknologi. I -29 begyndelsen af 1995 overtog IRMM ansvaret for BCR's (Fællesskabets referencebureau) referencematerialer: det indebærer oplagring, stabilitetskontrol, distribution, salgsadministration og nyattestering af brugte materialer. IRMM deltager i støtteaktiviteter for Fællesskabets politik i forbindelse med nuklear sikkerhedskontrol, forbrugsvarers sikkerhed og kvalitet og referencemålinger og referencematerialer i forbindelse med kontrol af levnedsmiddelkvalitet. Det leverer også tjenesteydelser og referencematerialer til forskellige kunder fra de europæiske medlemsstater. A. Institutionelle aktiviteter Institutionelle forskningsaktiviteter Et af formålene med IRMM's arbejde inden for programmet for måling og prøvning er at harmonisere og standardisere analytiske målinger. Instituttet har til dette formål anvendt sin måleekspertise og sin højt udviklede analytiske teknik til forberedelse, karakterisering og attestering af referencematerialer af høj kvalitet til både nukleare og ikke-nukleare område, så de kunne udnyttes i forbindelse med udarbejdelse af et koordineret analytiske målesystem på europæisk plan. I denne sammenhæng er ansvaret for forvaltningen af referencematerialer i forbindelse med programmet for standarder,måling og prøvning (tidligere BCR) blevet overtaget af IRMM. Forskningen i biologiske og miljømæssige materialer omfattede forsøg på at isolere og stabilisere grønkornsmateriale, som kunne benyttes i forbindelse med biologisk påvisning af pesticidspor i drikkevand. Der blev foretaget analytisk forskning i metallothionein- karakterisering ved hjælp af elektronkemi og væskekromatografi, og i tungmetalspor af miljømæssig eller biomedicinsk betydning. Det moderne ultrarene kemiske laboratorium blev benyttet til fremstilling af vand af høj renhed ved underkølet kogning og til fremstilling af syre til analyseopgaver, som kræver stor nøjagtighed. IRMM bidrog også til forbedring af de datasæt for netromnteraktionsstandarder (hvormed bl. a. partielle tværsnit kan bestemmes), der er opført på den liste over højt prioriterede ordrer, som NEA-arbejdsgruppen for evaluenngssamarbejde har udarbejdet under NEA's videnskabelige komites auspicier i samarbejde med IAEA. I samarbejde med SCK/CEN i Mol (Belgien) blev der oprettet et neutronaktiveringsanalyseanlæg til kvalitetskontrol i forbindelse med fremstilling af attesterede referencematerialer. Beretningerne fra den internationale workshop for brugere af multigruppeanalyse blev offentliggjort. 30- Renovering af LINAC IRMM's lineære elektronaccelerator LINAC med dens enestående høje energiopløsningspotentiel blev renoveret mellem september 1994 og april 1995. Neutronmålingsprogrammets områder for neutronfangst og transmissionsforsøg blev genoptaget på acceleratoren i samarbejde med forskere fra CEA. Målingerne af det totale infangningstværsnit og strålingsindfangningstværsnittet af 99 Te i det lave resonansområde blev påbegyndt i samarbejde med CEA og Saclay (Frankrig). Lavenergiresonansen i Uran og uranoxid blev undersøgt ved lave temperaturer for at udforske den faste forms virkninger på resonansformerne i samarbejde med CEA i Cadarache (Frankrig). Arbejdet med nukleart materiale omfattede bi. a. levering af targets til neutrontværsnitmålinger, fissionsfragmentundersøgelser og andre formål, fremstilling og karakterisering af 10B referencelag til netutronfluxmålinger med stor nøjagtighed, udarbejdelse af bedre elektrolytiske udfældningsmetoder til fremstilling af tynde uran- og plutoniumlag og påvisning af uran i miljøprøver. På LINAC blev der også foretaget højenergiopløsningsmålinger af uelastiske spredningstværsnit af jern ved hjælp af 60 m flugtlinje. Plutoniumisotopers og 252Cf s spontane fissionsprocesser er blevet yderligere udforsket. På 7 MV van de Graaf-acceleratoren blev uelastisk neutronspredning målt på naturligt molybdæn. I samarbejde med KFA Julien (Tyskland) blev tværsnittene for forskellige aktiveringsreaktioner målt på kromisotoper. Forbedrede forsøg på at bestemme forholdet mellem referencetværsnittene 235 U (n, f) og H (n, n) er blevet indledt. Inden for radionuklidmetrologi er der blevet foretaget en indbyrdes sammenligning mellem datamatkoder, der benyttes til analyse af 239 Pu/240 Pu alfapartikelspektrer. Ulatralav baggrundsbetaspektrometri blev benyttet til karakterisering af lavt radionuklid indhold i menneskeben på det underjordiske laboratorium HADES (High Activity Disposal Experimental Site) i Mol (Belgien) i forbindelse med et europæisk forsøg på at finde et referencemateriale for naturlig matrix. På samme måde blev detektionsgrænseme for 210 Pb i biologisk matrix bestemt. I forbindelse med forskningsprojekterne for materialer er der blevet opstillet 2 supplerende forsøgsanlæg til hydroprofilering i tilknytning til MV van de Graaf. På 3,5 MV van de Graaf-anlægget er polyamid- og VYNS- (handelsnavn for vinylchlorid/vinylacetatcopolymer) folies stoppeevne over for heliumioner og heliumprotoner blevet bestemt, og det samme gælder ensartetheden hos spormetaller på filtre til aerosolreferencematerialer. Institutionelle støtteaktiviteter IRMM's støtteaktiviteter i 1995 drejede sig især om nuklear sikkerhedskontrol efter anmodning fra GD I (forbindelserne med tredjelande), for den internationale atomenergiorganisation (IAEA) og GD XVII (energi, Euratoms sikkerhedskontrol). Der blev også fremstillet attesteret ikke-nukleart referencemateriale for andre GD. -31 IRMM optrådte i almindelighed som Kommissionens laboratorium og tilbød videnskabelig og teknisk støtte til tjenestegrene, der ikke selv råder over målefaciliteter. Arbejdet med tørret nitrat- eller metalspikemateriale for at forbedre sikkerheden på store oparbejdningsanlæg blev videreført, og der blev på GD I's vegne fremstillet uran- og plutonisotopreferencemateriale til IAEA. Lave koncentrationer betød, at der måtte gøres et meget omhyggeligt arbejde på IRMM's ultrarene kemiske laboratorium. For GD VII fremstillede IRMM opløsninger til den detektorkalibrering, som er nødvendig for at kunne foretage ikke-destruktive prøvninger af uran og plutonium. Der blev fremstillet attesterede referencematerialer af jordarter, sedimenter og levnedsmidler til GD III (det indre marked) og GD VI (landbrug) med henblik på kvalitetskontrol for dermed at støtte håndhævelsen af den europæiske lovgivning. Disse aktiviteter blev suppleret med udarbejdelse af egnede analyseprocedurer og iværksættelse og/eller koordinering af indbyrdes laboratoriesammenligninger. For GD VI blev der iværksat nye aktiviteter i forbindelse med selenspecificering og sukkeranalyse. For GD XXIV (forbrugerpolitik) blev der udviklet kosmetikanalyser og udarbejdet en databank for produktsikkerhed. B. Konkurrencebaserede aktiviteter Aktioner med omkostningsdeling Inden for sit område har IRMM i 1995 bidraget til 8 AMO-forslag, hvoraf 3 indtil nu er blevet accepteret. De drejer sig om: Udformning, fremstilling og attestering af forskellige sæt af syntetisk polymerreferencemateriale, som består af et basismateriale af polyolefin dopet med tunge Cd-, Cr-, Hg- og Pb-elementer i to forskellige koncentrationer. Udarbejdelse og attestering af calibreringsopløsninger og flyveaskeprøver til måling af polychlordibenzo-p-dioxin- (PCDD) og polychlordibenzofuran- (PCDF) forurening i emissioner på under 0,1 ng/m3 Fremstilling og karakterisering af katalytiske konvertere med henblik på Pt, Rh, Zr og Ce. Arbejde for eksterne kunder IRMM leverer også tjenesteydelser og referencematerialer på et kommercielt grundlag. Desuden forvalter IRMM nu også BCR's referencematerialer, og de kan derfor fås på handelsmæssige vilkår til ikke-nukleare formål. Det internationale program for evaluering af målinger (IMEP) vækker stadig større interesse hos et voksende antal laboratorier. Den seneste IMEP runde om sporelementer i vand tiltrak ca. 250 laboratorier fra 28 lande. Programmet for regelmæssig europæisk evaluering af laboratoriemålinger (REIMEP), der er en ekstern kvalitetskontrolaktivitet, samlede for nylig 20 laboratorier fra hele verden om runder for uranoxidpulver og to urany lnitratopløsninger. Leveringen af nukleare prøver til eksterne kunder, især til neutrondosimetri af reaktorer, blev videreført. Der er blevet udviklet fire nye neutrondosimetrireferencematerialer til overvågning af tryktankreaktorer (titanmetal og tre Al-Co-legeringer). -32 Flyveaskereferencematerialer og syntetiske polymerreferencematerialer Et af de udvalgte forslag til en aktion med omkostningsdeling drejede sig om udarbejdelse og attestering af opløsninger og flyveaskereferencematerialer til måling af dixoin- eller uranforbindelser i små koncentrationer. Et forslag til udformning, fremstilling og attestering af to opbrugelige syntetiske polymerreferencematerialer dopet med tunge elementer i to koncentrationsgrader er blevet iværksat for at fremme miljøbeskyttelsen og hjælpe den europæiske polymerindustri med materialeudvikling, produktionskontrol og kvalitetsstyring. 2. 2. INSTITUTTET FOR TRANSURANER ITU udfører opgaver i forbindelse med det nukleare brændselskredsløbs sikkerhed. Instituttet har bidraget til rammeprogrammets område for sikkerhed i forbindelse med nuklear fission med særlig vægt på actiniders sikkerhed i det nukleare brændselskredsløb. Andre forskningsemner har været nukleart brændsels sikkerhed ved hjælp af måling og modellering af brændselsegenskaberne og karakterisering af brugt brændsel med henblik på langtidsopbevaring. ITU yder også videnskabelig og teknisk støtte til Fællesskabets politik inden for sikkerhed i forbindelse med nuklear fission, især ved hjælp af in situ-laboratorier i Sellafield og La Hague (Euratoms sikkerhedskontrol), og til IAEA (Den Internationale Atomenergiorganisation). Desuden har ITU i adskillige tilfælde udført arbejde på kontrakt for forskellige eksterne kunder. A. Institutionelle aktiviteter ITU udfører sine aktiviteter inden for programmets afsnit for det nukleare brændselskredsløbs sikkerhed. Det bidrager til Kommissionens sektorpolitik for "sikkerhedskontrol" og "forvaltning af fissile materialer" ved forskning og udvikling af teknikker og instrumenter, analytiske tjenester og sagkundskab og støtte i form af direkte målinger på stedet. Institutionelle forskningsaktiviteter Brændselskredsløbets sikkerhed: der udføres grundlæggende actinidforskmng for at belyse actinidelementers elektroniske struktur og deres betydning for kemi og faststoffysik. Vigtige resultater er blevet opnået, når det gælder forståelse af uran-baserede tungfermionledere dopet med neptunium (Np) og plutonium (Pu). Andre emner omfatter teorien om vekselvirkningerne mellem lys og faste stoffer, neutronforsøg med Np- forbindelser og uelastisk neutronspredning for bedre at forstå elektronvekselvirkningerne i 5f- og 3d-elektronskaller, røntgensynkrotronforsøg med enkeltkrystaller af uranoxid og uranarsenidkrystaller for at bidrage til forståelsen af magnetisk adfærd. På området nuklear sikkerhed foretager ITU målinger og modellering af brændselsegenskaber og vekselvirkningen mellem brændsel og indkapsling for om nogle få år at kunne konstruere MOX (blandet U-Pu-oxid) - brændselsstave med meget høj -33 opbrænding og lige så stor pålidelighed som det nuværende uranbrændsel. Fissionsproduktudslippet fra bestrålet brændsel, der benyttes i forbindelse med PHEBUS- programmet for reaktorsikkerhed, blev målt, helt indtil brændselet var fuldstændig fordampet. TRANSURANUS-koden blev med held benyttet i forbindelse med beskrivelse af høje opbrændingsfænomener (randeffekt). For første gang er der ved hjælp af elektronmikroskopi med høj opløsning klart blevet påvist dislokationslinjer i U02 og korngrænsedannelsen som første led i dannelsen af randstrukturen. Inden for området begrænsning af langlivede actinider og fissionsprodukter, hvor formålet er at gøre brugt brændsels og højaktivt affalds radiotoksicitet mindst mulig, samarbejder ITU med førende nationale laboratorier, den nukleare industri og medlemsstaternes myndigheder om at udarbejde prøver til brændselsbestråling, f. eks. transmutation og genvinding af actinider, technetium (Te) - prøver til bestråling og stave med et højt Pu- og Np-indhold og om at fremstille en stav på grundlag af Pu-cerium med inertmatrix. Alt dette foregår inden for EFTTRA (Experimental Feasibility of Targets for Transmutatin) - og TRABANT (Transmutation and Burning of Actinides in Triox) - programmerne. Det blev påvist, det er muligt at genvinde actinider fra bestrålede brændselselementer med 20% Am (americium) og 20% Np. Der blev foretaget undersøgelser af ekstraktionskromatografi med henblik på at udskille U og Pu fra disse typer brændsel. Der blev indgivet patentansøgning for en metode, hvorefter Pu til militære formål kan brænde i en letvandsreaktor med høj spredningsmodstand. Der blev foretaget undersøgelser af fremstillingsprocedurerne for og de fysiske og kemiske genskaber hos inerte matrix-materialer til transmutation af actinider. Pastiller af blandet oxidreferencemateriale og brændselsstave med metallisk brændsel er blevet fremstillet og karakteriseret. I forbindelse med karakterisering af brugt brændsel med for lang opbevaringstid blev der foretaget analyser for at skaffe kernekraftværkerne, brændselscyklusindustrien og de kompetente myndigheder de nødvendige sikkerhedsdata, heriblandt data vedrørende radiotoksicitet. F. eks. blev det undersøgt, hvorledes naturligt uranoxid og bestrålet brændsel med høj opbrænding opfører sig i forbindelse med udludning og korrosion, idet der hertil blev benyttet opløsninger, som simulerede grundvand og saltvand, og der samtidig blev taget hensyn til udludningsmekamsmer og udludningskinetik. Strukturen hos oxiderede lag på udludet uranoxid blev bestemt ved hjælp af Rutherford tilbagesprednings-/kanaliseringsteknikker. Porøsiteten i den ydre rand hos bestrålet brændsel med høj opbrænding blev kvantitativt analyseret i enkeltheder. Institutionelle støtteaktiviteter Til støtte for energipolitik (GD XVII) blev der inden for området sikkerhedskontrol og forvaltning af fissile materialer udformet in situ-laboratorier til sikkerhedsanalyse på genarbejdningsanlæg som Sellafield og Cap de la Hague, og der blev indkøbt og afprøvet større analytisk udstyr som robotter, titratorer, alfaspektrometre, ikke-destruktivt måleudstyr og detektorer. Der blev desuden konstrueret to analysekasser, og der blev uddannet analytikere og foretaget rutineanalyser af nukleare materialeprøver. Blandt de øvrige eksempler på støtteaktiviteter i 1995 er: en evaluering af MGA (Multiple Group Analysis)-metoden til K-linjeformål og neutrongammatælling, sammenligning af plutoniumprøvningsteknikker, detaljeret evaluering af isotopkorrelationsteknikker til bestemmelse af Pu-242, prøveudtagnings- og måleteknologi til sikkerhedskontrolprøver med sporkoncentrationer af radionuklider i jord, vegetation og aflejringer fra kontaminerede områder. - 3 4- Ligesom tidligere har ITU-personale ydet betydelig analytisk støtte til direktoratet for sikkerhedskontrol på genarbejdnings- og brændselsproduktionsanlæg. Karakteriseringen af vagabonderende nukleare materialer blev videreført, hvor det var nødvendigt. Analyse af miljøprøver I 1995 blev grundstenen til det ny ARTINA-laboratorium lagt. Når dette laboratorium er fuldt funktionsdygtigt, kan instituttet foretage ultrafølsomme analyser af radioisotopspor med henblik på at identificere skjulte nukleare aktiviteter. Denne mulighed vil blive benyttet i forbindelse med sikkerhedskontrol. ARTIN A-laboratoriet består af et 100% rent laboratorium til forberedelse af prøver og til forbehandling og en samling yderst følsomt udstyr til måling af en række radioisotoper, som er "indikatorer" for hemmelige nukleare aktiviteter. ITU har anmodet om at blive et af IAEA's netværkslaboratorier for miljøprøver og har allerede deltaget i prøvekampagner, der drejede sig om analyse af bulkprøver og partikler. B. Konkurrencebaserede aktiviteter Aktioner med omkostningsdeling 8 forslag (som blev fremsat sammen med EU-partnere) til programmet for sikkerhed i forbindelse med nuklear fission blev accepteret i 1995. Projekterne drejer sig om følgende: evaluering af adskillelses- og transmutationsstrategier nye adskillelsesteknikker acceleratorbaserede teknologiers indflydelse på sikkerhed i forbindelse med nuklear fission thoriumcyklusser som mulighed i forbindelse med behandling af nukleart affald genfordampningsafprøvning af prøver fra PHEBUS FP source term i vurdering af brugt brændsel som affaldsform nukleare støttedata til avanceret MOX-brændsel fælles forsøg med Americium transmutation Disse aktioner med omkostningsdeling vil bidrage med ca. 1 mio. ECU. Konkurrencebaseret støtte til Fællesskabets politik Efter en tilbudsindkaldelse fra GD XIII indsendte ITU sammen med andre partnere et projekt for bedre gasrensning ved hjælp af infrasonisk partikelagglomeration og -aflejring. Projektet blev accepteret i slutningen af 1995. Instituttets andel er på ca. 0,1 mio. ECU. Arbejde for eksterne kunder Ligesom de tidligere år har instituttet udført arbejde for eksterne kunder, og de vigtigste kontrakter har drejet sig om undersøgelse af bestrålet brændsel efter bestrålingen, 3 5- fremstilling og karakterisering af brændseltransmutation og undersøgelse af uraniumoxid med høj opbrænding og blandet oxidbrændsel for forskellige kunder. I 1995 blev der underskrevet nye kontrakter til en værdi af ca. 2,1 mio. ECU, mens arbejdet på grundlag af tidligere kontrakter fortsatte. Andre konkurrencebaserede aktiviteter Følgende tilbud i forbindelse med TACIS/PHARE-programmerne blev accepteret i 1995: Måling af udsendelsen af radionuklider fra prøver af resterne af Tjernobyl- reaktoren (TACIS-Ukraine) Overførsel af den nukleare sikkerhedskode TRANSURANUS til de kompetente bulgarske myndigheder (PHARE-Bulgarien). Et forslag til en undersøgelse, der drejede sig om oprettelse af en databank for nukleare materialer i forbindelse med ulovlig handel, blev accepteret af GD I. Kontrakten giver mulighed for, at to russiske eksperter kan deltage i arbejdet på ITU i 12 måneder. De godkendte projekter svarer til en værdi på ca. 0,6 mio. ECU. 2. 3 INSTITUTTET FOR AVANCEREDE MATERIALER IAM beskæftiger sig med forskning i avancerede materialer. Instituttet bidrog til rammeprogrammets aktionslinjer "industri- og materialeteknologi" og "måling og prøvning", med særlig vægt på påføringsstandarder, udvikling af nye og bedre overfladebehandlinger, strukturkomponenters integritet og materialer til renere teknologi samt fusionsmaterialer. IAM bidrog også til rammeprogrammets aktionslinjer ikke-nuklear energi, sikkerhed i forbindelse med nuklear fission og kontrolleret termonuklear fusion. I 1995 drev det også højfluxreaktoren (HFR) for de nederlandske og tyske myndigheder og det udførte kontraktforskning for industrien. A. Institutionelle aktiviteter Institutionelle forskningsaktiviteter Inden for programmet for industri- og materialeteknologi kan forskningsaktiviteterne i 1995 groft inddeles i fire grupper: 36 IPACERC-projektet under EUREKA Helikoptermotorer udsættes sædvanligvis for ekstremt hårde erosionsforhold, som hurtigt fører til defekte komponenter. Motorfabrikken Turbomeca har udviklet en ny type flerlagsbelægning, som påføres ved fysisk vakuumpåføring, og som udviser en forbedring med en faktor på over 500 sammenlignet med konventionelle hårde belægninger, som allerede står til rådighed. Den nye udfordring er at anvende denne overfladebehandling på de meget komplekse former, der skal beskyttes i en helikoptormotor. FFC har derfor foreslået, at der som led i et EUREKA-projekt udvikles en ny maskine til kemisk pådampning ved hjælp af induktivt plasma (I-PACVD, dvs. Induction Plasma Assisted Chemical Vapor Deposition), som er særlig konstrueret til at foretage denne behandling. Kemisk pådampning ved hjælp af plasma giver mulighed for påføring ved lave temperaturer. Kemisk pådampning ved hjælp af induktivt plasma vil sørge for en god proceshomogenitet, som er et absolut krav i dette tilfælde. Området "påføringsstandarder" : forskning i materialers mekaniske egenskaber, korrosion, prøvning af komponenternes integritet, neutronspredning, samling af keramiske og sprøde materialer. Også aktiviteter i forbindelse med informationsteknologi: databaser om højtemperatursmaterialer, informationscentre om materialeaktiviteter. De typiske slutbrugere findes i energiproduktionsbranchen og flyindustrien. "Udvikling af nye og bedre overfladebehandlinger": forbedring af slid- og korrosionsbestandighed, kemiske sensorer, træthedsstyrke, superhårde overflader og biomedicinske anvendelsesformål, nye kompositmaterialer med særlig vægt på grænseflader i fiberkompositmaterialer samt elektroforesisk behandling af kompositmaterialer med keramik-matrix. Sonderende forskningsprojekter omfattede prøvemetoder med laserspallation og højtemperatursuperledere. De typiske slutbrugere findes i fremstillingsindustrien, bilindustrien, flyteknik og elektronik. Et nyt område for IAM bliver støtte til industrien gennem tilvejebringelse af informationer og prænormativ knowhow om miljøvenlige materialer, materialeundersøgelser og en database om miljøvenlige materialer. Der blev forsket i belægninger til affaldsforbrænding og belægninger til spåntagende bearbejdning uden smøring. Slutbrugerne findes i affaldsbehandlingsindustrien, genbrugsindustrien og navnlig bilindustrien og fremstillingsindustrien. To projekter fokuserede på "strukturkomponenters integritet": anvendelse og kvalificering af teknikker til ikke-destruktiv evaluering (NDE) med henblik på at vurdere defekte og/eller forringede industrikomponenter, NDE og prøvning af strukturkomponenter. 37 Slutbrugerne findes navnlig i energiproduktionssektoren, både traditionel og nuklear, og transportindustrien, inklusive fly-, tog- og bilfabrikanter. Inden for programmet for ikke-nuklear energi blev der indført et nyt emne i 1995: "materialer til renere teknologi". To projekter blev gennemført: mikrostrukturteknik og støtte til keramiske katalysatorer, begge målrettet mod katalytiske konvertorer til biler. De potentielle brugere er bilindustrien, men også energiproducenter, som bruger traditionelle brændselskilder. Det Europæiske Forskningsråd for Trykbærende Udstyr (EPERC) Det Europæiske Forskningsråd for Trykbærende Udstyr (EPERC) er en sammenslutning af virksomheder, laboratorier, ingeniørforeninger og statslige organer med det formål at fremme europæisk forskningssamarbejde indenfor trykbærende udstyr. EPERC beskæftiger sig med forsknings- og udviklingsproblemer i forbindelse med konstruktionsaktiviteter og aktiviteter under drift. Det beskæftiger sig med alle former for trykbærende udstyr, bortset fra nukleart udstyr. EPERC jungerer som clearingcentral for fastlæggelse og samordning af forskningsprogrammer og udveksling af erfaringer. Det spiller en vigtig rolle for formidlingen af forskningsresultaterne til industrien og arbejder i nær kontakt med Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber med hensyn tilforslag til aktioner med omkostningsdeling og støtte til CEN og GD III. IAM under FFC i Petten er styrende organ. På det internationale område er der planer om at samarbejde med det amerikanske råd for trykbeholdere (Arnercian Pressure Vessel Council) og det japanske råd for trykbeholdere. Under programmet for nuklear sikkerhed, herunder navnlig afsnittet om reaktorsikkerhed, er IAM det styrende organ for det allerede etablerede europæiske net, der beskæftiger sig med "nukleare komponenter og inspektion". De igangværende projekter omfatter en eksperimentel undersøgelse af ældning, forringelse af ståls egenskaber og efterfølgende afhærdning samt netreferencelaboratoriet. Under programmet for kontrolleret termonuklear fusion var udviklingen af fusionsteknologi koncentreret omkring projekteringen af den internationale termonukleare forsøgsreaktor (ITER). IAM bidrog til denne indsats og støttede ITER's teknologiske behov ved at udvælge og karakterisere egnede materialer. IAM deltog også i det europæiske langsigtede program for udvikling af lavaktiveringsmaterialer. Parallelt hermed blev der gennemført strålingsforsøg i HFR til støtte for NET/ITER. Institutionelle støtteaktiviteter Projekter inden for de samme videnskabelige områder, som nævnt i det ovenstående, blev gennemført til støtte for GD XI (miljø) via de europæiske net AMES, ENIQ og NESC og for GD XVII (energi). Der blev oprettet en overførselsstruktur for information og forvaltning for at forbedre teknologioverførselsprocessen. -38 Det Europæiske Net for Validering af Inspektionsmetoder (ENIQ) Styringsudvalget for ENIQ, hvor kernekraftværkernes driftsledere i EU sidder som medlemmer med stemmeret, har godkendt en referencemetode for validering af inspektionsmetoder. Denne metode har vakt stor interesse i virksomheder inden for dette område og anses for at være af meget stor betydning for den fremtidige udvikling. B. Konkurrencebaserede aktiviteter Aktioner med omkostningsdeling IAM deltog i 49 forslag, hvoraf 17 hidtil er godkendt. 9 af disse finansieres direkte. Forslagenes fordeler sig således på de forskellige programmer: 33 til BRITE/EURAM, 6 til standarder, måling og prøvning, 4 til sikkerhed i forbindelse med nuklear fission, 2 til BIOMED-2, 1 til miljø og klima, 1 tjl ESPRIT, 1 til forskernes uddannelse og mobilitet og 1 til JOULE. Konkurrencebaseret støtte til fællesskabspolitik Der blev fremsat to accepterede forslag under valoriseringsprogrammet fra GD XIII (telekommunikation, informationsindustri og innovation). Det første vedrører et autonomt solenergisystem, det andet neural netteknik til ikke-destruktiv evaluering (NDE). Sidstnævnte forslag er et fællesforetagende med deltagelse fra både IAM og ISEI. Arbejde for eksterne kunder Der blev i 1995 underskrevet nye kontrakter med følgende emner: pc-baseret databaseprogram for højtemperaturmaterialer, ikke-destruktiv evalueringsteknik, flymotorkomponenter, belægninger, korrosionsundersøgelser vedrørende avancerede materialer til elproduktion. Den samlede omsætning var af samme størrelsesorden som sidste år. Andre konkurrencebaserede aktiviteter IAM er partner i et PHARE-konsortium, som beskæftiger sig med installering af et kvalificeringssystem til inspektion under driften af kernekraftværker i Tjekkiet. IAM er også partner i forslag fremsat til TACIS inden for områderne NDE, inspektion og materialers ældning. Højfluxreaktoren (HFR) Højfluxreaktoren i Petten fortsatte driften i 1995 og dens udnyttelsesgrad nåede op på omkring 75% af den praktiske grænse. HFR styrkede sit lederskab betydeligt som leverandør af radioisotoper til den radiofarmaceutiske industri: næsten 65% af den europæiske produktion fandt sted på HFR. Den nylige lancering af den interne molybdænfabrik vil yderligere øge HFR's rolle som et vigtigt anlæg for nuklearmedicin af livsvigtig betydning for millioner af patienter. 39 HFR bevarede også sin rolle som bestrålingsforsøgsanlæg for fusionsfællesskabet: der er indledt seks nye forsøg om strukturmaterialer til den første væg (navnlig martensitisk stål) og plasmavendte komponenter. Projektet vedrørende bestrålingsskørhed, under det europæiske net AMES (evaluering af materialers ældning), blev lanceret. Der blev indledt en række nye undersøgelser vedrørende forvandling af aktinider og fissionsprodukter med henblik på at reducere de langsigtede stralmgsvirkninger fra højaktivt affald, som led i det europæiske EFTTRA-samarbejde (Experimental Feasibility of Targets for TRAnsmutation). -40 2. 4 INSTITUTTET FOR SYSTEMTEKNIK OG INFORMATIK ISEI beskæftiger sig med forskning i systemteknik og informatik. Det bidrog i 1995 til rammeprogrammets aktionslinjer miljø og klima, ikke-nuklear energi, sikkerhed i forbindelse med nuklear fission og kontrolleret termonuklear fusion og gennemførte forskning vedrørende metoder til miljøforvaltning og vurdering af miljøkvalitet, vedrørende solceller, vedrørende reaktorsikkerhed og kontrol med fissile materialer samt vedrørende fusionsreaktorers driftssikkerhed. ISEI ydede endvidere teknisk-videnskabelig støtte til Fællesskabets politik: inden for miljø, blandt andet vedrørende systemers driftssikkerhed, herunder biosikkerhed, inden for landbrug, vedrørende dyreidentificering, og inden for energisektoren, vedrørende nuklear sikkerhed for Euratoms nukleare sikkerhedskontrol og for IAEA. ISEI er også for øjeblikket beskæftiget med arbejde, som gennemføres på bestilling fra eksterne kunder. A. Institutionelle aktiviteter Instituttet gennemfører forskning vedrørende komplekse systemers driftssikkerhed og effektivitet, vedrørende socio-tekniske systemer og risikoforvaltning, vedrørende ekspertsystemer, vedrørende parallel databehandling, vedrørende databaser, og det driver et stort computer- og netanlæg. Ekspertiseområderne omfatter: flysikkerhed, menneskelige faktorer, ikke-nuklear energi, fusion, fissile materialers sikkerhed, industrisikkerhed, vurdering af miljøfarer og beredskabsplanlægning. Institutionelle forskningsaktiviteter Under programmet for miljø og klima bidrog ISEI til undersøgelser vedrørende: • • "Globale ændringer": en on-line informationstjeneste med betegnelsen "European Wide Service Exchange" (EWSE) blev udviklet for Centret for Jordobservation (CEO). Andre bidrag omfatter programmeludvikling, brugergrænseflade, kvalitetsstyring, teknik til kompression af satellitbilleder og netstøtte. Der blev gennemført en pilotundersøgelse i forbindelse med en bestemt beslutningstager og rådigheden over data via EWSE. Metoden med "integreret vurdering af miljøkvalitet": stiler mod at skaffe beslutningstagere alternative handlemuligheder, via en syntese af oplysninger og viden fra en lang række kilder og synsvinkler. En række kriterier for "god praksis" på området er nu under udvikling. 41 - EUREKA-ADAGE ADAGE er et EUREKA-projekt, som gennemføres af franske og portugisiske firmaer i samarbejde med ISEI under FFC. Projektet tager sigte på at udvikle et system til støtte for beslutningstagning i forbindelse med integreret miljøforvaltning. Dets vigtigste formål er at nå frem til en grundig vurdering af alternative beslutninger i forbindelse med miljøspørgsmål. Hovedtrækkene i projektet er: udvikling af et distribueret informationssystem, som omfatter et net af forskellige informationskilder repræsenteret af dem, der berøres af beslutningsprocessen, integrering og sammensmeltning af forskellige typer information, integrering af forskellige synspunkter, inklusive miljøkrav, socioøkonomiske faktorer og tekniske spørgsmål, et meget interaktivt system til ajourføring af og søgning efter oplysninger samt afprøvning af scenarier. Projektet er planlagt over en treårig periode. • "Fornyende miljøteknologier": anvendelsen af et beslutningsstøttesystem er blevet forfinet og en lovende ny metode baseret på objektorienteret programmering er blevet implementeret, som også vil være nyttig i igangværende arbejde for eksterne kunder. ISEI gik med i EUREKA-projektet ADAGE, som tager sigte på at udvikle et beslutningsstøttesystem for omfattende miljøforvaltning via grundig overvejelse af alternative beslutninger. Under programmet for ikke-nuklear energi blev der gennemført følgende aktiviteter: • Solceller: en vejrstyret sollyssimulator udsendte stråler med forskellige temperaturer for at undersøge lysets nedbrydende virkninger på amorfe siliciummoduler. Resultatet har ført til en revision af specifikationen CEC ESTI 701. Der blev også foretaget en analyse af spredningen i karakteriseringsresultaterne fra prøverne fra World Photovoltaic Scale (WPVS). Under programmet for sikkerhed i forbindelse med nuklear fission er der arbejdet på: • Sikkerhed i forbindelse med nuklear fission og reaktorsikkerhed: der blev lanceret et benchmark forsøg vedrørende ekspertbedømmelse i sikkerhedsanalyse på basis af sandsynlighedsberegninger (PSA), niveau 2. Der blev uddelt et spørgeskema til et net af over 50 europæiske institutioner (forskningslaboratorier, myndigheder, virksomheder osv. ). Den første fase, parameterberegning, omfatter også Instituttet for Sikkerhedsteknologi (1ST), hvis FARO-facilitet er blevet udpeget som referenceforsøg. -42 Smarte kompositmaterialer Anvendelsen af fiberoptik i transducersystemer til måling af fysiske parametre har på det seneste været genstand for stor opmærksomhed. Muligheden for at indstøbe optiske transducere i nye kompositmaterialer har sat skub i forskningen indenfor smarte materialer, som giver mulighed for tidstro strukturovervagning fra den indvendige del af selve strukturen. I kompositmaterialer med kontinuerlige fibre giver den rigtige placering af forstærkningen mulighed for at anbringe optiske fibre i materialet uden dermed af forøge kærv-faktoren. Ad denne forskningsvej blev der produceret, og afprøvet, et smart kompositmaterialelaminat på ISEI (24 lags grafit/epoxy-stang, hvori der er indstøbt Michelson-baserede fiberoptiske tryktransducere). Der blev foretaget både statiske og dynamiske prøver, og resultaterne blev sammenlignet med teoretiske forudsigelser og med trykværdier målt med traditionelle trykmålere forbundet med laminatets ydre overflade. Der var meget god overensstemmelse, navnlig ved den dynamiske reaktion. Resultater fra det indstøbte sensorfibemet bekræftede dets diagnostiske muligheder og gjorde det muligt at planlægge fremtidige forskningstiltag. • Der blev gennemført forskellige former for aktiviteter inden for forskningen i nuklear sikkerhedskontrol. Aktiviteterne vedrørende fjernstyring og fjernovervågning omfattede: distribuerede overvågningssystemer baseret på smarte digitale kameraer og industriområdebus, fjernstyring af en robotarm til enkle håndteringsopgaver samt anvendelse af nye kompakte laser-afstandsmålere. På området internationale fjernovervågningssystemer blev der afprøvet forskellige metoder til digital billedkomprimering og kryptering over offentlige kommunikationsnet. LaSCo (laboratoriet for overvågning og indeslutning) er blevet udstyret med afprøvningsudstyr til elektromagnetiske undersøgelser med henblik på at kontrollere instrumenters overensstemmelse med den nye europæiske lovgivning på dette område. SILab (laboratoriet for forsegling- og identificeringsteknikker - Seals and Identification Techniques Laboratory) bidrog med godt resultat til udviklingen af specifikke ultralydspaneler og programmel, som skal anvendes i den næste generation af ultralydsforseglingssystemer på FFC's anlæg i Ispra. Der blev gennemført en projekteringsundersøgelse i samarbejde med ITU med henblik på at oprette et russisk metodik- og uddannelsescenter (i Obninsk) inden for nuklear sikkerhedskontrol. Denne undersøgelse har ført til indgåelsen af en TACIS-kontrakt. • Forskningsaktiviteterne i forbindelse med kontrolleret termonuklear fusion har været koncentreret omkring ITER (international termonuklear forsøgsreaktor) som følger: 43 Fjernhåndtering: datamatsimulering og prøver på ROBERTINO-anlægget af vedligeholdelsen af fjernhåndtering af kappekomponenter placeret inde i reaktoren blev afsluttet. Sikkerhedsundersøgelser: den mekaniske integritet af reaktorens vakuumbeholder og kappekomponenter under plasmaafbrydelser blev undersøgt. Termiske transientanalyser efter et reaktoruheld blev fulgt op. Institutionelle støtteaktiviteter • • • • Teknisk-videnskabelige projekter for Kommissionens Generalsekretariat blev gjort færdige til støtte for UCLAF (Kommissionens enhed for koordinering af bekæmpelsen af overtrædelser): en undersøgelse vedrørende UCLAF's kunder og de tjenesteydelser de kræver, en kravsundersøgelse af undersøgelsesprocessen, en opgørelse over informationsressourcer samt en sonderende dataanalyse af data fra bedragerisager. Nye projekter er på vej: en forundersøgelse for IRENE 95 (UCLAF's integrerede informationsforvaltningssystem), mønstergenkendelse i databaser over bedragerisager, skønsmæssig bestemmelse af hvor stor en del af overtrædelserne, der opdages/anmeldes, harmonisering af oplysningsstrømmene om bedragerisager på tværs af alle sektorer. Støtte til GD III (industri), herunder et bidrag til programmet for informations- og kommunikationsteknologi gennem F&U-projekter, industrirelaterede workshopper, seminarer og konferencer (SAFECOMP 95). Støtte til GD VI (landbrug): forskning, udvikling af nye metoder og præstationsprøver blev gennemført med henblik på identificering af dyr ved hjælp af mærker og målesystemer, som led i et større europæiske dyremærkningsprojekt (forholdsregler mod svig). Støtte til GD XI (miljø): Den fælles hensigtserklæring om oprettelse af et kontor for risikoen for større uheld til støtte for Seveso-direktivet blev gennemført. Dette kontor, der navnlig har tilknytning til GD XI og dernæst til nationale myndigheder og industrien, anvender et rapporteringssystem for større uheld (MARS - Major Accident Reporting System) og et EF-dokumentationscenter for industririsici (CDCIR - Community Documentation Centre for Industrial Risk). I 1995 beskæftigede kontoret sig med udarbejdelsen af rapporter om den lære, der kan drages fra uheld, som er anmeldt til kommissionen, med fordelingen af en database om uheld samt med koordineringen af tekniske grupper om sikkerhedsrapporter og forvaltningssystemer. Kontoret organiserede også et seminar om gennemførelsen af Seveso-direktivet, "uheldsscenarier og beredskabsplaner". På området sikker anvendelse af bioteknologi fandt der et møde sted mellem EU og USA på højt niveau i juni, hvor der blev drøftet markforsøg med genetisk modificerede organismer. -44 • • • Til støtte for afdelingen for nuklear sikkerhed under GD XI blev der udarbejdet en første udgave af et katalog over europæiske jordskælv, og det overvejes at videreudvikle dette katalog. Der blev ydet støtte til Direktoratet for Euratoms Sikkerhedskontrol under GD XVII (energi): ISEI bidrog til opfyldelsen af traktatens krav på følgende områder: forseglings- og identificermgsteknikker, overvågningsteknikker, prøvning af sikkerhedsudstyr, data- og informationsbehandling, beskyttelse af mennesker mod stråling samt uddannelse. Der blev udviklet et nyt system til automatisk genvisning af optagne overvågningsbilleder. Der blev installeret en fjernovervågningsforbindelse mellem FFC i Ispra og Euratoms Direktorat for Sikkerhedskontrol i Luxembourg. Et bidrag til langsigtede energiscenarier, herunder udviklingen i kernekraftindustrien, blev overvejet. Der blev ydet teknisk støtte til Direktoratet for Euratoms Sikkerhedskontrol og IAEA med henblik på indkøb og måling af adskillige hundrede ultralydsforseglingsbolte monteret på beholdere til transport og oplagring af brugt brændsel på et europæisk brændselsoparbejdningsanlæg. B. Konkurrencebaserede aktiviteter Aktioner med omkostningsdeling ISEI blev udvalgt til 17 projekter under følgende aktionslinjer: avancerede kommunikationsteknologier og -tjenester (ACTS), miljø og klima, industri- og materialeteknologi (BRITE-EURAM III), ikke-nuklear energi (JOULE), sikkerhed i forbindelse med nuklear fission, teknologivalidering og teknologioverførsel, telematik samt forskernes uddannelse og mobilitet (TMR). Konkurrencebaseret støtte til fællesskabspolitik ISEI blev udvalgt til 36 projekter lanceret af forskellige generaldirektorater, nemlig: tre projekter fra generalsekretariatets afdeling for bekæmpelse af svig, tre fra GD III/F om højtydende edb-net, to fra GD XI om miljøproblemer, tolv fra GD XIII/D om teknologioverførsel, tretten fra GD XVII om solenergi og rationel energiudnyttelse, tre fra Eurostat om neurale net og andre applikationer til løsning af statistiske problemer. Det egentlige arbejde indledes i begyndelsen af 1996. Arbejde for eksterne kunder Fire institutter under FFC (ISEI, 1ST, IRSA og El) deltager sammen med 79 faggrupper fra universiteterne i Catania, Messina og Palermo i et meget stort regionaludviklingsprojekt for Sicilien, som startede i december 1994. ISEI fik tildelt den generelle forvaltning og tekniske ledelse af projektet. En første halvårsrapport blev udsendt i juli 1995 til regionen Sicilien, og den anden er under udarbejdelse. Der er opnået resultater i alle større delprojekter. De vedrører: et beslutningsstøttesystem for forvaltning af vandforsyningen, vinter- og sommerkampagner for N02-overvågning med 300 detektorer i Catania, Messina og Palermo, en mobil enhed til måling af forurening og jorderosion, kemiske og petrokemiske anlægs driftssikkerhed, optiske inspektionsmetoder til en historisk bygning i Palermo med 3-D repræsentation og strukturanalyser, 4 5- prøvetagning i Siciliens befolkning med henblik på en analyse af sporelementer i væv fra mennesker. Der blev indgået tre nye kontrakter om risikoanalyse og folkeoplysning. Et projekt om analyse af årsagerne til og følgerne af stress på arbejdspladsen inden for luftfartskontrol blev gennemført for Consiglio Nazionale delle Ricerche (Italien). Det europæiske Solprøveanlæg hentede 10 nye kontrakter hjem, 8 om kvalifikationsafprøvning af solcellemoduler og 2 om kalibrering af referenceanordninger. I en kontrakt med PNC Japan (Power Reactor and Nuclear Fuel Development Corporation) opnåedes der gode resultater med nyt ultralydsidentificeringsudstyr og tilhørende kompakte instrumenter, blandt andet til forsegling af plutoniumtransportbeholdere på PNC-anlægget i Tokai Mura. Andre konkurrencebaserede aktiviteter Der blev leveret bærbart udstyr til IAEA til volumen/masse-bestemmelse i store tanke i styrtgodshåndteringsanlæg. Der gennemføres en projektermgsundersøgelse for anlægget i Obninsk under det russiske metodik- og uddannelsescenter inden for nuklear sikkerhedskontrol. Det har ført til indgåelse af en TACIS-kontrakt. Der blev indledt to 1994-aktioner under Copernicus-programmet. 46 2. 5 MILJØINSTITUTTET El's forskning bidrog til rammeprogrammets aktionslinjer for miljø og klima samt biovidenskaber og bioteknologi. Hovedvægten i El's forskning lå på globale ændringer, f. eks. biogene emissioner og aerosoler, og på forvaltningen af jord- og grundvandsforurenende kilder, sammen med bidrag inden for arbejdsmiljøet, så som indendørs luftkvalitet og spormetallers indflydelse på menneskers sundhed i EU. En stor del af instituttets arbejde vedrørte støtte til fællesskabets politik: miljøpolitik, landbrugspolitik, kvalitetsstyring af medicinalvarer og kvalitetsstyring af levnedsmidler. A. Institutionelle aktiviteter Miljøinstituttet deltager aktivt i forskningsprogrammerne for miljø og klima og for biovidenskaber og bioteknologi. F&U-aktiviteterne og aktiviteterne til støtte for Kommissionens sektorpolitikker udgør henholdsvis omkring 30 og 70%. Institutionelle forskningsaktiviteter • "Klimaændringer": Forståelse af, hvorledes troposfærisk ozon (en vigtig drivhusgas) dannes og dens virkninger på luftforurening, er af stor betydning for middelhavsområdet. BEMA-projektet (Biogenic Emissions in the Meditteranean Area) tager sigte på at bedømme, hvilken rolle emissioner fra planter spiller i dette område, og det udvikles på El i samarbejde med 17 europæiske laboratorier og samordnes af FFC. Der blev gennemført to store forskningskampagner i 1995, koncentreret om citrus-marker ved Valencia (Spanien) og den naturlige vegetation ved Montpellier (frankrig). El deltog også i EUPHORE-projektet med henblik på at bygge og drive en stor udendørs fotokemisk reaktor, der stod færdig i 1995 ved CEAM (Centro de Estudios Ambientales del Mediterraneo) i Valencia, Spanien. Der blev foretaget en undersøgelse af naturlige og menneskeskabte aerosolers rolle i forbindelse med dæmpningen af drivhuseffekten, både i marken og ved modeller. Undersøgelserne i marken omfattede karakterisering af aerosolforurening fra det europæiske kontinent som forberedelse til 1997-kampagnen under ACE-2 (Aerosol Characterisation Experiment-2), hvori der vil deltage 40 europæiske og amerikanske laboratorier. Der er også indledt laboratorieforsøg for at undersøge isotopvirkninger i forbindelse med jords optagelse af methan, der er en drivhusgas. Der udvikles også analysemetoder og prøvetagningsanordninger til feltmålinger af N20 og CH4. - 4 7- Aerosol- og klimaprojekt Projektet tager sigte på at forstå de kemiske og fysiske processer, der fører til aerosoler i såvel rene havmiljøer som havmiljøer, der har været udsat for menneskeskabte faktorer. Disse aerosoler formodes at have stor indflydelse på jordens strålingsbalance og klima. Programmet kombinerer modelberegninger, feltarbejde og laboratorieundersøgelser i samarbejde med andre europæiske og internationale forskerhold. De fleste aerosoler kaster sollyset tilbage til rummet, hvilket fører til en afkøling af jorden. Der er gennemført en undersøgelse af sodaerosolers rolle for den globale strålingsbalance. Sod er den vigtigste lysabsorberende aerosol og vil som sådan øge opvarmningen på grund af drivhuseffekten. Sod opstår hovedsagelig ved brænding af fossilt brændsel eller af biomasse. Et vigtigt aspekt ved projektet er undersøgelsen af aerosoldynamik i sulfataerosoler, dvs. undersøgelse af dannelses- og vækstprocesser, som bestemmer størrelsesfordelingen af disse aerosoler. De grundlæggende mekanismer i aerosoldannelsen undersøges i laboratoriet. Der er blevet bygget et enestående anlæg i Europa, hvor S02 ved en fotokemisk proces omdannes til svovlsyre, som derpå danner kerner, der vokser og får form af sulfataerosol. "Forurening": Arbejdet med forvaltningen af kilder til jordforurening og grundvandsforurening blev udbygget til at omfatte hele vandløbssystemers oplande. Evalueringen af forskellige alternative forvaltningsstrategier for arealanvendelse skulle gøre det muligt at identificere kritiske underområder af et landbrugsøkosystem. MITO-projektet stiler blandt andet mod at overvåge algeopblomstringer i Middelhavet. Hurtige, letanvendelige flowcytometres præstationer blev testet med henblik på at detektere, tælle og karakterisere fytoplanktonpopulationer på celleniveauet. Dette skal føre til et tidstro overvågningssystem, som angiver mængden af de algearter, der er ansvarlige for røde eller grønne algeopblomstringer. Der blev udarbejdet prøvematerialer (AQUACON-projektet) til laboratoriepræstationsprøver til analyser af affald (slam fra rensningsanlæg), jord og spildevand og til bestemmelse af metalkoncentrationerne i overfladevand. I den europæiske samarbejdsaktion (ECA) vedrørende indendørs luftkvalitet og dens indflydelse på mennesker deltager der nu 15 lande, og El deltager i aktionens forvaltning og videnskabelige sekretariat. Forskningsaktiviteterne har omfattet forsøg med eksponering af mennesker for flygtige organiske forbindelser (VOC), for første gang i et 30 m3 prøvekammer (nindoortronn). Der er også foretaget en undersøgelse af virkningen af ad/desorptionsfænomener og opskalering fra forsøg i små til forsøg i store prøvekamre. 48 Automatisk måling af forurenende stoffer Kontinuerlig automatisk måling af forurenende stoffer er meget vigtig af to årsager: for at følge variationerne i koncentrationen over bestemte tidsrum og for at forstå særlige fænomener, som for eksempel identificering af kilden til de egentlige forurenende stoffer. Indtil for nylig fandtes der ingen instrumenter med en sådan mulighed for automatisk at måle for eksempel formaldehyd, et meget skadeligt og udbredt forurenende stof, som anvendes meget i industrien. Denne mangel er nu blevet afhjulpet på Miljøinstituttet, hvor der er lavet en anordning til automatisk prøvetagning og analyse af formaldehyd, tungere aldehyder og ketoner. Dette instrument kan fungere uden tilsyn i en uge, hvor det udtager prøver og foretager analyser af den omgivende luft hvert 15. minut. Et meget interessant træk ved dette instrument er, at det kan anvendes til monitering af forskellige forurenende stoffer. Der er forhandlinger i gang med et firma om kommerciel produktion af monitoren, som har modtaget stor opmærksomhed på to udstillinger: HELECO '95 i Athen og RICH '95 i Milano. Etablering af referenceværdier for spormetaller i væv fra mennesker til kliniske, epidemiologiske og toksikologiske konsekvensundersøgelser og undersøgelser af spormetallers indvirkning på sundheden hos EU's humane populationer i deres leve/arbejdsmiljø er målsætningerne for EURO TERVIHT-projektet. Der blev gennemført standardforberedende forskning vedrørende eksponeringens indvirkning på sundheden. Der er gjort forsøg på at nå til en bedre forståelse af de biokemiske mekanismer i spormetals toksicitet ved lave eksponeringsværdier, ved at identificere kritiske organer og molekylære mål, med særlig vægt på den potentielle virkning på hjerte-kredsløbssystemet, immunsystemet og reproduktionssystemet, som vil kunne vise sig senere i livet. Institutionelle støtteaktiviteter I 1995 var El involveret i emner af interesse for Generaldirektorat XI (miljø), GD III (industri), GD VI (landbrug) og GD XXIV (forbrugerpolitik) og det organiserede en lang række møder, workshopper og task forcer. Det Europæiske Referencelaboratorium for Luftforurening (ERLAP) har været særligt aktivt inden for harmoniseringen af de gældende EU-direktiver om luftforurening, tilrettelæggelse af kvalitetsstyringsprogrammer og udvikling og validering af nye overvågningsteknikker. Aktiviteterne omfattede indbyrdes feltsammenligninger ("round robin") samt udvikling og validering af diffusionsprøvetagningsmetoder til måling af benzen og ozon i luften. ETEX (European Tracer Experiment) tager sigte på at udvælge atmosfæremodeller, som kan producere tidstro prognoser for forureningsskyers udvikling. Adskillige tusinde tidligere indsamlede luftprøver blev analyseret på El ved hjælp af en særlig kromatografteknik. Resultaterne viser, at kun nogle få diffusionsmodeller, selv når de sammenkobles med meteorologiske modeller, er tilstrækkelig nøjagtige til at beskrive en forureningsskys udvikling. ETEX blev medfinansieret af EF, Den Meteorologiske Verdensorganisation (WMO) og Den Internationale Atomenergiorganisation (IAEA). 49 Det Europæiske Kemikaliekontor (ECB) blev fuldt operativt 9 måneder før planlagt. Det varetager nu alle de teknisk-videnskabelige opgaver, der kræves af Kommissionen" til anmeldelse af nye kemiske stoffer inden for "klassificering og etikettering", "prøvemetoder", "risikovurdering af eksisterende kemiske stoffer" og "udførsel og indførsel af visse farlige kemikalier" (direktiv 67/548/EØF og 92/32/EØF samt Rådets forordning (EØF) 2455/92 og (EØF) 793/93). Den anden fase i dataindsamlingen til Rådets forordning om risikovurdering af eksisterende kemiske stoffer blev afsluttet og der blev fremsendt data til myndighederne i medlemsstaterne og en offentlig version af IUCLID (Den Samlede Internationale Kemikaliedatabase) (eksklusive fortrolige datafiler) blev stillet til rådighed for industrien og private på CD-ROM. Det Europæisk Center for Validering af Alternative Metoder (CEVMA), der blev indviet i oktober 1994, har fastlagt sine prioriterede kriterier sammen med det rådgivende udvalg for centret. Der blev indledt undersøgelser vedrørende præ-validering af protokoller for prøver uden anvendelse af dyr, vacciners styrke og sikkerhedsprøvning samt integrerede alternative metoder inden for toksicitetsprøvning med særlig vægt på stofskifterelateret toksicitet og in vitro teratogenicitetsundersøgelser af bloddannende væv. Mulighederne for at samarbejde med Det Europæiske Miljøagenturs tematiske centre for luftkvalitet (RIVM, NL) og for indre vandveje (Water Research Centre, UK) blev undersøgt, og der blev gennemført sonderende arbejde (navnlig om luftkvalitetsovervågning, alpine undersøgelser, indre vandveje, forurenede arealer og mobile laboratorier). Der blev oprettet et europæisk teknisk kontor for medicinalvarer på El, efter at der var undertegnet en fælles hensigtserklæring mellem Det Europæiske Agentur for Evaluering af Medicinalvarer og Det Fælles Forskningscenter. Dette kontor benævnes nu som ETOMEP under FFC's Miljøinstitut og beskæftiger sig med udviklingen af de tekniske systemer, der kræves til gennemførelsen af EU's lovgivning om medicinalvarer. Andet arbejde gennemført af El omfattede analysearbejde i forbindelse med vin, levnedsmidler, kosmetiske produkter og indledende arbejde til støtte for direktivet om overfladevands økologiske kvalitet. B. Konkurrencebaserede aktiviteter Aktioner med omkostningsdeling Der er hidtil accepteret 22 forslag. De fleste af disse vedrører programmet for miljø og klima og dækker en lang række aktiviteter, som er nært forbundet med det igangværende FFC-forskningsprogram. Der er imidlertid også blevet godkendt projekter inden for programmerne for standarder, måling og prøvning, telematiksystemer samt sikkerhed i forbindelse med nuklear fission. Konkurrencebaseret støtte til fællesskabspolitik El har besvaret indkaldelser af forslag offentliggjort af flere af Kommissionens generaldirektorater, og 11 forslag blev udvalgt til finansiering, som med rimelighed kan forventes at starte i begyndelsen af 1996. De berørte emner omfatter: -50 • • • • • Standardforberedende forskning, såvel standardiserede som specifikke analysemetoder til levnedsmiddelanalyser (GD III). Informations- og kommunikationssystemer inden for rammerne af Det Europæiske Agentur for Lægemiddelvurdering (GD III). Udvikling af analysemetoder for mejeriprodukter (GD VI). Støtte til informationssystemet CORDIS (GD XIII). Analyseprocedurer til toldkontrol med særlige varer og varer, der tariferes på grundlag af deres kemiske sammensætning (for GD XXI). Arbejde for eksterne kunder Der blev gennemført en række aktiviteter, navnlig for at skaffe lokale og regionale myndigheder egnede værktøjer til forvaltningen af overfladevand, problemer i forbindelse med forurening med giftigt affald samt metoder til overvågning af luftforurening. -51 - 2. 6 INSTITUTTET FOR ANVENDT TELEMÅLING ISRA forsker i anvendt telemåling og bidrog til rammeprogrammets aktionslinje vedrørende miljø og klima, med dets særlige aktiviteter i forbindelse med Centret for Jordobservation (CEO), telemålingsteknikker og overvågning samt avancerede jordobservationsteknikker. Gennem anvendelsen af data fra jordobservation via satellit ydede instituttet også vigtig videnskabelig støtte til landbrugsstatistiske formål. A. Institutionelle aktiviteter Institutionelle forskningsaktiviteter Et af ISRA's vigtigste F&U-områder er udnyttelse af satellitdata til kortlægningen af vegetation og jordforringelse i Europa og hele verden og overvågning af skovbrande under forskningsprogrammet inden for miljø og klima. IRSA udvikler og validerer også anvendelsesmulighederne for telemåling for eksempel i forbindelse med olieforurening og personlandminer. Projektet vedrørende oprettelsen af Centret for Jordobservation (CEO) afsluttede sin "stifinderfase" i 1995. I årets løb gennemførtes der under projektet en række undersøgelser og workshopper med henblik på at fastlægge en endelig form for CEO og udarbejde en projekterings- og gennemførelsesplan for de kommende år. Dette omfattede intern forskning og konsultation af nuværende og kommende tjenesteudbydere og brugere af jordobservationsdata i hele Den Europæiske Union (EU) og Det Europæiske Samarbejdsområde (EØS). CEO-projektet arbejdede nært sammen med et styringsudvalg for stifinderfasen, bestående af eksperter fra alle lande i EU og EØS, udpeget af Styrelsesrådet. Arbejdet blev gennemført i samarbejde med europæiske og globale partnere, herunder Den Europæiske Rumorganisation (ESA), EUMETSAT, Det Europæiske Miljøagentur, De Forenede Staters NASA og National Océanographie and Atmospheric Administration (NOOA) samt Japans National Space Development Agency (NASDA). Der tænkes blandt andet på at lette adgangen til jordobservationsdata og tjenesteydelser i forbindelse hermed for videnskabelige, kommercielle og statslige kunder. Overvågning af landvegetationens tilstand og udvikling omfattede fremstilling af vegetationskort, som viser både ændringer i vegetationen og funktionelle vegetationsparametre, såsom sæsonvariationer eller brande på et kontinentalt og i sidste ende globalt plan. -52 Skovinformationssystem 11995 afsluttedes planlægningsfasen i projektet vedrørende skovinformation fra telemåling (FIRS - Forest Information from Remote Sensing) i samarbejde med konsortiet af organisationer fra Frankrig, Tyskland, Sverige, Tjekkiet, Rusland, Polen, Spanien, Irland og Finland. Projektets hovedformål er at bidrage til udviklingen af et forenet europæisk skovinformationssystem, som tilvejebringer både produktionsrelaterede og miljømæssige skovinformationer. 11995 udvikledes der under projektet en regionsopdeling og endelig stratificering af europæiske skovøkosystemer, og blev der lagt sidste hånd på det forenede europæiske skovnomenklatursystem. Under anvendelse af arkiver med ti års satellitbilleder blev der udarbejdet vegetationskort og daglige brandtællinger for Afrika, og det samme arbejde er indledt for Sydøstasien. Bærbare stationer til modtagelse af satellitdata blev også anvendt i Centralafrika og Madagaskar til at kortlægge og overvåge skovbrande som led i lokale og regionale miljøforvaltningsprogrammer. Data opnået fra instrumenter i de europæiske telemålingssatellitter ERS-1 og ERS-2 (European Remote Sensing) er ved at blive evalueret som støtte for detektion af brand-ar og til måling af afbrændte arealer. En database, som beskriver hele det tropiske skovbælte, blev sat i forbindelse med telemålingsdata, så der opnåedes et informationssystem om tropiske skove, der vil blive produceret som en interaktiv CD-ROM til generel udbredelse. Kortlægningen af jordforringelse i forbindelse med brand, jorderosion og ændringer i arealanvendelsen i EU's medlemsstater i Middelhavsområdet samt overvågningen af skove i et tværeuropæisk omfang under FIRS-projektet (Forest Information from Remote Sensing) var forbundet med grundforskning i billedanalysemetoder, som vil lette anvendelsen af data fra kommende europæiske satellitbårne sensorer. Jordoverfladens bidirektionale reflektionsegenskaber blev undersøgt ved hjælp af avancerede modeller for overfladestrålingens vekselvirkninger med henblik på at bidrage til udviklingen af næste generation af algoritmer til behandling af satellitbilleder og til udnyttelsen af data fra fremtidige højtydende sensorer. Satellitbaserede observationer af havoverfladens temperaturer og havets farve over store arealer gav oplysninger til undersøgelsen af havbiosfæren. Billedfortolkning, databehandling og anvendelse af dynamiske modeller blev udviklet som midler til bedømmelse af fytoplanktons biomasseproduktion og C02-udveksling samt havets termiske dynamik og de to processers indflydelse på det globale klimasystem. Anvendelsen af arkiverede jordobservationsdata blev koblet sammen med nye metoder til dataforvaltning og dataanalyse og til udvikling af strategier til behandling af data fra nye sensorer. Neurale net og systemer baseret på virtuel virkelighed blev afprøvet som midler til uddragning af oplysninger fra fremtidige flerdimensionelle datasæt. I EARSEC (European Airborne Remote Sensing Capability) blev der lagt sidste hånd på afprøvningen af sensorer og udviklingen af udstyr med syntetisk aperturradar (SAR) til geofysiske formål. Valideringen af EARSEC var koncentreret omkring udvikling af -53 metoder til detektion af olieforurening til havs og applikationer til rutelægning af skibstrafikken. I de avancerede forsøg, som blev fastlagt af brugergruppen for EMSL (European Microwave Signature Laboratory - det europæiske laboratorium for mikrobølgesignatur), blev der i 1995 medtaget forsøgsrækker vedrørende bar jords spredningsegenskaber og billedbehandlingsteknik. Personlandminer af plast findes i stort tal i nogle af verdens tættest befolkede områder, og detektion af disse farlige genstande er en højst risikabel, men livsvigtig, opgave. Ud over den humanitære trussel kan disse genstande ses som en miljøtrussel, fordi deres tilstedeværelse forhindrer en effektiv arealanvendelse i "kontaminerede" områder. En rapport fra 1995 baseret på resultater fra EMSL evaluerede, hvilke muligheder der var for at forbedre kapaciteten til at detektere farlige genstande fremstillet af plast gennem telemålingsteknikker, for eksempel under anvendelse af telemålingsudstyr monteret på landbaserede køretøjer eller lavtflyvende fjernstyrede luftfartøjer. Institutionelle støtteaktiviteter • • Støtten til Det Europæiske Miljøagentur var koncentreret omkring oprettelsen af agenturets center for vegetationsdække i samarbejde med en række europæiske organisationer, der aktivt beskæftiger sig med jordobservation. Støtten til GD Vi (landbrug) bestod i anvendelsen af telemåling til landbrugsstatistik med sigte på udvikling og demonstration af metoder til integrering af telemålingsdata i indsamlingen af statistiske oplysninger til kontrollen med afgrødearealer og landbrugsproduktion i EU (Rådets afgørelse nr. 94/753/EF, EFT nr. L 299 af 22. 11. 1994). Projektet vedrørende landbrugskontrol ved hjælp af telemåling (MARS- Monitoring of Agriculture with Remote Sensing) omfatter to komponenter. For det første MARS STAT, som vedrører forskning i udvikling af et avanceret landbrugsinformationssystem, som integrerer de forskellige metoder til kontrol med afgrødeproduktion, der er udviklet under MARS-projektet, udvikling af metoder til kontrol med landbrugsproduktionen i lande, som ikke er medlem af EU, og udvikling af nye metoder til overvågning af Europas landbrugsarealer ved hjælp af data fra de europæiske telemålingssatellitter ERS-1 og ERS-2. For det andet MARS CAP, som beskæftiger sig med kontrol af landmændenes anmeldelser af arealanvendelse i forbindelse med den fælles landbrugspolitik. I 1995 blev MARS CAP overdraget til individuelle medlemsstater. I forbindelse med MARS STAT bestod IRSA's opgave både i teknisk støtte og et forskningsprogram, medens der i forbindelse med MARS CAP var tale om teknisk støtte koncentreret omkring kvalitetsstyring samt uddannelse og bistand til medlemsstaternes personale og nationale firmaer. B. Konkurrencebaserede aktiviteter Aktioner med omkostningsdeling - 5 4- IRSA indgav 40 forslag, sammen med nationale partnere, om en række specifikke videnskabelige emner, hvoraf 10 blev accepteret. Der blev også fremsat et forslag vedrørende billedspektroskopi under særprogrammet for forskeres uddannelse og mobilitet. Hvis det går igennem bliver IRSA vært for 20 postdoktoratsforskere over de næste tre år. Konkurrencebaseret støtte til fællesskabspolitik IRSA besvarede indkaldelser af forslag offentliggjort af flere generaldirektorater under Kommissionen. Der blev accepteret forslag på en række vigtige områder. For eksempel: • • • Anvendelse af MARS-projektet inden for modelberegning af vin- og olivenproduktion (for GD VI). Et operationelt program for overvågning af tropeskove forelagt af afdelingen for overvågning af tropisk plantevækst (for GD XI). To fælles bud med ISEI om neurale netapplikationer, den ene til Eurostat vedrørende neurale net til arealanvendelsesklassificering og den anden til GD III til benchmarkforsøg med neurale netsystemer. Arbejde for eksterne kunder Der blev gennemført fem kontrakter for kunder i Belgien, Frankrig og Italien vedrørende emner fra mikrobølgemålinger til opgørelser over regionale miljøressourcer og overvågning af havforurening. Andre konkurrencebaserede aktiviteter Et firårsprojekt for flere lande vedrørende hurtig miljø- og landbrugsovervågning med tilhørende statistiske oplysninger blev accepteret under PHARE-programmet. Et andet projekt vedrørende udvikling af systemer til afgrødevurdering og -overvågning i Rusland blev accepteret under TACIS. - 5 5- 2. 7 INSTITUTTET FOR SIKKERHEDSTEKNOLOGI Forskning i sikkerhedsteknologi, som blev gennemført af 1ST, bidrog til rammeprogrammets aktionslinjer for måling og prøvning, miljø og klima, sikkerhed i forbindelse med nuklear fission samt kontrolleret termonuklear fusion. IST's overordnede opgave er at gennemføre forskning, som bidrager til sikre ingeniørarbejder, nukleare reaktorer, fusionsprøver, samt forskning vedrørende særlige problemer i kemiske fabrikker og kraftværker. Instituttet deltager også i forskellige aktiviteter til støtte for Fællesskabets energipolitik inden for området nuklear sikkerhedskontrol (Euratoms sikkerhedskontrol og IAEA). A. Institutionelle aktiviteter Under programmet for sikkerhed i forbindelse med nuklear fission vedrører IST's undersøgelser hovedsageligt definering af sikre driftsvilkår for industrianlæg og for forskning, eksisterende eller planlagt. En stor del af IST's aktiviteter vedrører programmet for nuklear sikkerhed. Der ydes omfattende støtte til Direktoratet for Euratoms Sikkerhedskontrol under GD XVII, til GD I og til Den Internationale Atomenergiorganisation (IAEA). IST's støtteaktiviteter er generelt kraftigt blandet med institutionel forskning. Der blev opnået nye resultater fra et vigtigt kernenedsmeltningsforsøg (med corium) vedrørende standsning af smeltningen i prøvebeholderen TERMOS. Under forsøget simuleredes situationen inde i beholderen under et alvorligt uheld. Den første version af COMETA-koden til beregning af vekselvirkninger mellem brændsel og kølemiddel er nu færdig og anvendes til rutineberegninger før og efter FARO-prøver. Eksterne brugere omfatter IKE, ENEA og universitetet i Wisconsin. IKE indførte brændselssammenbrudsmodellen i koden. Forsøgsprogrammet med STORM-anlægget indledtes i juni 1995. Den avancerede instrumentering til karakterisering af aerosoler blev valideret. Den termohydrauliske adfærd i blandingsbeholderen og afsætningen i rørene af Sn-aerosoler under forskellige termohydrauliske vilkår blev afprøvet (fire prøver med beregninger før prøven, analyser og beregninger efter prøven). Dokumentationen af disse prøver er næsten færdig. Det 4. og 5. møde i den internationale STORM-brugergruppe blev afholdt i marts og december. Fem sæt aerosolproblemer blev foreslået som benchmarks for koder, der for øjeblikket anvendes til modelberegninger af termohydraulik og aerosolfysik i nukleare anlæg. Der viste sig at være store uoverensstemmelser i de resultater for turbulent deposition og resuspension af aerosoler, der var beregnet ved hjælp af forskellige koder. For at kunne forbedre og vurdere disse matematiske modeller er der behov for pålidelige måledata til sammenligningsformål. Arbejde til støtte for Phebus FP blev gennemført i fællesskab med et hold af analytikere fra 1ST og lokalt personale i CEA Cadarache (F) for at fortolke den rigdom af on-line og post-test målinger, der er til rådighed fra en første test (sidst i 1993) med let bestrålet brændsel og for at forberede den næste test med bestrålet brændsel. Den første test gav nogle uventede resultater, så som fremskreden nedbrydning af brændselsstængerne, lav -56 deposition i forsøgskredsløbet og persistente radioaktive jodgasser i indeslutningsbeholderen. Der blev tilføjet nye og ajourførte modeller til ESTER-systemet (European Source Term Evaluation Reference - europæiske forskning til evaluering af radioaktive udslip). En ny, udvidet version af ESTER blev formelt frigivet på et brugergruppemøde i oktober. En udstrakt validering blev gennemført med brugergruppen. Der blev udviklet instrumenter til ikke-destruktiv prøvning: der anvendes nu en ny PIN- monitor i Mol (Belgien), en scanner til MTR-brændselspladeinspektion i Romans sur Isère (Frankrig), en ny gamma-måler til kontrol af brændselselementer, som er oplagret under vand og en ny plutoniumaffaidsmonitor. Et ubemandet system til sikkerhedskontrol med anlæg med lavberiget U, inklusive særligt programmel og en ny neutronkrave ("neutron collar"). Under programmet for kontrolleret termonuklear fusion deltog 1ST i den verdensomspændende udvikling af fusionsteknologi koncentreret omkring projekteringen af den internationale termonukleare forsøgsreaktor (ITER). Det samlede prøvningssystem til tritiumsikkerhedslaboratoriet ETHEL blev færdigt. De forskellige laboratoriesystemer blev afprøvet og den fornødne dokumentation udarbejdet med henblik på at gennemføre den fornødne kolde idriftssættelsesfase inden nukleare tests med tritium. 1ST var vært for det femte tematiske møde om tritiumteknologi og referatet blev offentliggjort i Fusion Technology Journal. F&U-aktiviteterne var koncentreret om fusionsmaterialer, affaldsundersøgelser, metoder til tritiumkontroi og nye målemetoder. 1ST var vært for en række tritiumforsøg, for eksempel vedrørende karakteristiske kendetegn ved interne strukturers adfærd, reduktion af tritieret vand på regenererbare varme jernlejer samt ydeevnen hos en tritiumgasmonitor baseret på scintillationsprincipper. Inden for ETHEL fortsatte arbejdet vedrørende: karakterisering af tritiumrecykJering og -udgasning fra potentielle første vægs-materialer under fusionsreaktorvilkår, undersøgelse i stor målestok af gas-detritieringsteknikker samt måling af forskellige permeationsbarrieres ydeevne. Et forsøgsanlæg til detritiering og behandling af aktiveret/tritieret fast fusionsaffald er ved at blive samlet. Arbejdet under programmet for måling og prøvning var koncentreret omkring vurdering af strukturers driftssikkerhed. Større pseudodynamiske prøver blev gennemført i ELSA- anlægget på en stor komposit stål/beton-ramme under betingelser, der simulerede kraftige jordskælv, til støtte for valideringen og den yderligere forbedring af eurokodeks 8 (der gælder for udførelse af ingeniørarbejder i jordskælvstruede områder) og eurokodeks 4. Materialers og kritiske strukturkomponenters dynamiske egenskaber blev undersøgt i LDTF-anlægget, hovedsageligt i samarbejde med industrien. Der blev udviklet værktøjer til simulering af fuldstændige ingeniørarbejders adfærd under jordskælv. Der blev gjort betydelige fremskridt i modelforudsigelse og sammenligning med forsøgsresultater, vedrørende reaktioner i udfyldningsmurværk og samlinger mellem bjælker og søjler i armeret beton. Et fuldstændigt dokumentationssæt (manualer og modelbeskrivelsesrapporter) blev gjort færdigt for PLEXIS-3C og en stor computerkode til transientdynamisk analyse af generelle 3-D koblede fluid-struktursystemer blev udviklet i samarbejde med CEA (Frankrig). -57 Faciliteter og beregningsværkstøjer til industriel driftssikkerhedsforskning inden for programmet for klima og miljø blev fuldstændigt operationelle. FIRES-anlægget blev blandt andet anvendt til komplekse polymeriationsprøver som en tjenesteydelse til den kemiske industri. Kontrolsystemudvikling blev støttet og eksperimentelt verificeret i samarbejde med TU Stuttgart (Tyskland) for at demonstrere kontrol baseret på Kalman- filter og til anvendelsen af kontrolalgoritmer i neurale net. Der blev gennemført udluftningsprøver på COLUMBUS-anlægget for at simulere horisontal beholdertømning og situationer i varmevekslere. DRACULA-anlægget producerede referencedata til design af sikkerhedsventilsystemer i store anlæg. Den første kommercielle version af RELIEF-koden til sikkerhedsventil-design blev gjort færdig, inklusive industriel verificering. Den kombinerer komplicerede modelberegninger med særdeles stor brugervenlighed. I en praktisk prøve var en leder af et anlæg i stand til at installere programmellet på sin pc og simulere forskellige udluftningsscenarier for det pågældende anlæg på mindre end to timer. Det avancerede simulationsprogrammel til modelberegninger af detonering/afbrænding, REACFLOW, blev frigivet i en 2-D version. Nyt programmel til modelberegninger af tofase-flow og til spredning af tunge gasudslip blev yderligere udviklet. Institutionelle støtteaktiviteter Som støtteaktiviteter for harmoniseringen af interne inspektionsmetoder til nuklear sikkerhedskontrol blev der afholdt uddannelseskurser i PERLA til sikkerhedsinspektører, inklusive russiske inspektører og operatører og industrieksperter, og der blev ydet støtte i marken til sikkerhedsinspektører under fysisk kontrol med lagerbeholdninger (PIV - Physical Inventory Verification). Der blev også tilvejebragt tidssvarende udstyr og referenceanalyser til prøver af nukleare materialer. Der blev også foretaget ikke- destruktive prøver. B. Konkurrencebaserede aktiviteter Aktioner med omkostningsdeling 18 ud af 52 forslag var succesfulde. De vedrører BRITE-programmet, programmet for miljø og klima, ESPRIT/HPCN-programmet, programmet for sikkerhed i forbindelse med nuklear fission og teknologioverførselsprogrammet. ELSA, Det Europæiske Laboratorium for Vurdering af Konstruktioner, blev anerkendt som stort anlæg for europæiske brugere inden for programmet for forskeres uddannelse og mobilitet. Et forskningsnet bestående af 12 europæiske organisationer er blevet godkendt til forskning til støtte for eurokodeks 8. Konkurrencebaseret støtte til fællesskabspolitik 1ST besvarede indkaldelser af forslag offentliggjort af forskellige generaldirektorater. Nogle forslag befinder sig på et avanceret diskussionstrin, navnlig støtte til udviklingen af eurokodeks 8 for GD III. Arbejde for eksterne kunder 58 1ST fik bestillinger på arbejde fra forskellige virksomheder, myndigheder og sammenslutninger. Udviklingsarbejdet omfattede simulering af almindelige og armerede betonkonstruktioners reaktion på impulsbelastning. Der blev også underskrevet større kontrakter med USNRC, for undersøgelser vedrørende alvorlige uheld med FARO og med det portugisiske generaldirektorat for monumenter (DGEMN) for en eksperimentel undersøgelse af struktursikkerhed i klostret Sâo Vicente de Fora i Lissabon. FARO En række prøver i FARO vedrørende standsning afsmeltningen under højt tryk, hvor der blev anvendt 150 kg smeltet kernemateriale (corium), blev afsluttet med succes i 1995. Der blev opnået vigtige resultater i forbindelse med vekselvirkninger mellem brændsel og kølemiddel i scenarier for alvorlige uheld i letvandsreaktorer. Herunder navnlig: Alle prøver viste væsentlig bremsning og standsning af smeltningen i vand. De gennemsnitlige størrelser på det løsnede materiale lå mellem 3,5 og 5 mm. Dette viser at det skulle være muligt at nedkøle lejet af løsnet materiale med vand. Tidlig termisk belastning af strukturer til indsamling af løsnet materiale fandtes at være mild. Der optrådte ingen dampeksplosioner. Der blev gjort en større markedsføringsindsats for at fremme nye konkurrencebaserede aktiviteter og gøre reklame for de opnåede resultater inden for industriel driftssikkerhed. IST-aktiviteter blev udstillet på tre udstillinger: Loss Prevention Symposium i Antwerpen, INCHEM 95 i Tokyo og RICH i Milano. De første salg og kontrakter med eksterne kunder peger på en succesfuld og positiv tendens for fremtiden. 59 2. 8 INSTITUTTET FOR TEKNOLOGISKE FREMTIDSSTUDIER IPTS har til opgave konstant at være opmærksom på alle relevante, betydelige og fremtrædende videnskabelige og teknologiske begivenheder og tendenser i Europa, og navnlig hvis de kræver handling på EU-niveau. Instituttet bidrog til rammeprogrammets aktionslinje for målrettet socioøkonomisk forskning. De vigtigste opgaver for IPTS er: at indsamle de oplysninger, der er til rådighed, uvildigt at analysere, behandle og samle disse oplysninger samt at indkredse klare tendenser eller behov for beslutningstagernes handling. De vigtigste aktuelle opgaver for IPTS er at oprette Det Europæiske Observatorium for Videnskab og Teknologi (ESTO) og at gennemføre teknologiske fremtidsstudier. A. Institutionelle aktiviteter IPTS flyttede til Sevilla i 1994 og fik under det fjerde rammeprograms aktionslinje for målrettet socioøkonomisk forskning forstærket sit målområde og tildelt tilsvarende menneskelige og finansielle ressourcer. En væsentlig del af 1995 gik derfor med at udarbejde et operationelt arbejdsprogram. Det generelle formål er at indhente tilgængelige bidrag fra eksperter, konsulenter, forskningsorganisationer og institutter i medlemsstaterne, og om muligt også i tredjelande for hurtigt at blive i stand til uvildigt og tilbundsgående at analysere, behandle og samle disse oplysninger, og hvad der er endnu vigtigere, at uddrage klare tendenser eller behov for handling i en form, der er brugbar for beslutningstagere. Selv om IPTS's aktiviteter og ressourcer formelt er delt på specifik forskning på den ene side og støtte til EU's politik på den anden side, vedrører alle projekter direkte eller indirekte samfundets behov for viden og indsigt. Det er uundgåeligt, at grænserne mellem de to former for aktiviteter kan være lidt flydende. Institutionelle forskningsaktiviteter Observatoriet ved IPTS udgør en integrerende del af instituttets arbejde og er for øjeblikket fokuseret på udvalgte områder, men et net af lignende organisationer, som opererer på nationalt plan er ved at blive sat op med henblik på en udvidelse af anvendelsesområdet og for at tilfredsstille den meget bredere funktion, der tilkommer et virkeligt Europæiske Observatorium for Videnskab og Teknologi. Alle interesserede parter deler ansvaret for at gennemføre en "teknologisk overvågning" som et fællesforetagende. Funktionen teknologisk overvågning er blevet udformet med henblik på støtte til beslutningstagning og suppleres af specifikke grundige fremtidsanalyser med henblik på at kaste lys over grænsefladen mellem teknisk-videnskabelige aspekter på den ene side og samfundsøkonomiske aspekter på den anden side. Da arbejdsløshedsproblemet i høj grad optager EU-institutionerne og samfundet er den drivende kraft bag alle IPTS's aktiviteter det sammensatte begreb "teknologi konkurrenceevne-beskæftigelse". I 1995 påtog IPTS sig en række fremtidsundersøgelser vedrørende specifikke emner i forbindelse med enten en teknologi (f. eks. bioteknologi), et område (f. eks. individuel mobilitet) eller et tværgående emne eller aspekt. For eksempel blev der gennemført - 6 0- arbejde vedrørende den regionale dimension, nærmere betegnet Middelhavsområdet, inden for rammerne af både integreret udvikling og bestemte sektorer (vedvarende energikilder, vandproblemer). Institutionelle støtteaktiviteter Teknologiske fremtidsstudier vedrørende materialer, genanvendelse af kemiske råstoffer og energigenindvinding fra kommunalt plastaffald, der blev indledt i 1994 for GD XI (miljø), resulterede i fire indledende undersøgelser: • • • • igangværende projekter vedrørende mekanisk genindvinding af kommunalt plastaffald igangværende lovgivningsaktivitet inden for behandling af plastaffald igangværende projekter vedrørende plastgenindvinding ved kemolyse igangværende projekter vedrørende energigenindvinding fra kommunalt plastaffald. Tre nye familier af energiteknologi blev undersøgt i 1995 og føjet til den række af fremtidsanalyser, der blev lanceret i 1994 for GD XVII (energi): solceller, C02-fjernelse og -oplagringsteknologier og biologisk sekvestration af C02. En ny ajourføring af rapporten om klimaændringsforskning og -politik (Afdelingen for fremtidsforskning og GD XVII) omfatter overvågning og vurdering af nylige forskningsresultater vedrørende klimafølsomhed, med særlig vægt på tidligere klimaændringer og på modelberegninger samt en syntese af resultaterne fra klimaændringskonferencen i Berlin i 1995. To nye case studies til serien "Business and Environment" blev gjort færdige til afdelingen for fremtidsforskning, den ene om affaldsminimering og den anden om renere teknologi i små og mellemstore virksomheder. Denne serie skal give et akkurat billede af en række aspekter ved konkurrenceevne og beskæftigelse i firmaer, som er ivrige efter at reagere på presset på miljøet. I forbindelse med arbejde udført for GD XVI (regionalpolitik) fortsattes samarbejdet med det japanske agentur NISTEP, som tager sigte på at sammenligne de europæiske og japanske erfaringer med regionaludvikling set ud fra et FTU-politisk synspunkt. Dette projekt skal afsluttes i 1996. Efter anmodning fra Europa-Parlamentets interne arbejdsgruppe STOA (Scientific and Technological Options Assessment) har IPTS lanceret de tre følgende projekter: • "Bioteknologiens rolle for den europæiske farmaceutiske industris konkurrenceevne": Videnskabelige, økonomiske, juridiske og sociale betragtninger må tages op til fornyet overvejelse ved sammenligningen af EU's stilling med dens største konkurrenters. Projektet tilvejebringer et faktuelt overblik over F&U- og innovationsindsatsen i den farmaceutiske sektor og en fremtidsbeskrivelse af prioriteterne inden for forskning efter nye lægemidler og udsigterne og forventningerne til nye medicinske behandlinger. De forventede socioøkonomiske 61 fordele ved nye lægemidler i forbindelse med det europæiske sundhedsvæsen analyseres. "Fremtidens bil, bilens fremtid": De vigtigste spørgsmål for fremtidens transportsystemer hænger sammen med opnåelsen af bæredygtige vilkår set ud fra et miljømæssigt, socialt og økonomiskt synspunkt. Projektet er navnlig rettet mod teknologiske, sociale og økonomiske aspekter ved problemer i forbindelse med enkeltpersoners mobilitet. Projektets målsætninger er at udvikle strategier til løsning af konflikter mellem efterspørgslen efter individuel mobilititet i massemålestok på den ene side og økologisk pres, sikkerhedsproblemer og trafikpropper på den anden side. Det første trin er koncentreret omkring teknologiske aspekter, såsom nye motorformer fokuseret på nulemission/elbiler og de hermed forbundne mulige energioplagringssystemer, letvægtsmaterialer, genbrugsaspekter og telematik til øget vejbrugseffektivitet. Resultaterne er offentliggjort i en række rapporter. Der er også behandlet socio-økonomisk- politiske aspekter, som f. eks. førerens adfærd/mentalitet og problemer med accepteringen af forskellige teknologiske valgmuligheder. Fig. 4 - Den månedlige rapport fra IPTS "Multimedie informationsmotorveje": Projektet er navnlig koncentreret omkring problemer, som skyldes den hastige udvikling af disse teknologier og de tjenester, de tilvejebringer, som adgangsudstyr, prisfastsættelse/fakturering til brugerne, prioritetssystemer, sammenkoblings- og interoperabilitetsspørgsmål, indhold og sikkerhedsaspekter osv. En første rapport handler også om direkte og indirekte virkninger for beskæftigelsen: som ved de fleste fornyende teknologier vil der opstå et tab af arbejdspladser på kort sigt, medens den øgede generelle økonomiske ydeevne vil få positive virkninger på mellemlang og lang sigt. Dette medfører genbrug af arbejdsstyrken, og det er for øjeblikket vanskeligt at anslå omkostningerne forbundet hermed. Der drøftes også aspekter vedrørende sociale og individuelle forhold, som social udelukkelse eller ændringer i menneskelige relationer. 62 B. Konkurrencebaserede aktiviteter For første gang er IPTS gået ind på det konkurrencebaserede marked efter forskningskontrakter. Dets forslag vedrører hovedsagelig ikke-nuklear energi (5 forslag forelagt, de 3 modtaget støtte), levnedsmidler, miljø, internationalt samarbejde om vandressourcer samt biomasse (til forskellige middelhavsprogrammer, som forvaltes af GD I/B). Det meste af arbejdet vil blive gennemført i 1996. 63 - FFC'S INSTITUTIONELLE STØTTEAKTIVITETER Bilag 1, tabel 1 FFC'S INSTITUTIONELLE STØTTEAKTIVITETER Miljø og klima Det Europæiske Referencelaboratorium for Luftforurening Det Europæiske Kemikaliekontor Det Europæiske Center for Validering af Alternative Metoder Støtte til Det Europæiske Miljøagentur Det Europæiske Fællesskabs Farmaceutiske Informationsnet Kvalitetskontrol med forbrugsvarer (forbrugerbeskyttelse) RÅDETS BESLUTNINGER, DIREKTIVER OG FORORDNINGER OG KOMMISSIONENS MEDDELELSER TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET OM FFC'S INSTITUTIONELLE STØTTEAKTIVITETER Arbejde til støtte for direktiv 80/779/EØF, 89/427/EØF, 82/884/EØF, 85/203/EØF og 92/72/EØF Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet (93/Cl(02), EFT nr. Cl/3 af 5. 1. 1993 om Det Europæiske Kemikaliekontor. Arbejde til støtte for direktiv 67/548/EØF og 92/32/EØF. Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet SEC(91)1794 endelig udg. af 29. oktober 1991. Oprettelse af et europæisk center for validering af alternative metoder Arbejde til støtte for direktiv 86/609/EØF. Rådets forordning (EØF) nr. 1210/90 af 7. maj 1990 om oprettelse af Det Europæiske Miljøagentur (EFT nr. L 120/1 af 11. 5. 1990) (se navnlig artikel 15 og bilag A: samarbejde med FFC) Arbejde til støtte for direktiv 93/39/EØF og 93/40/EØF og Rådets forordning 93/2309/EØF og 2377/90/EØF Kosmetik: 6. ændring af forordning EF/76/768 om produktsikkerhed: direktiv 92/59/EØF af 29. 6. 1994 om almindelig produktsikkerhed Industriel pålidelighed: bioteknologisk sikkerhed i forbindelse med Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet, større ulykker Arbejde til støtte for direktiv 82/501/EØF -64 Metodologier til UCLAF Landbrug og fiskeri Fjernanalyse for landbruget Identifikation af dyr Det Europæiske Center for Vin, Alkohol og Spiritus Referencemålinger og referencematerialer til kvalitetskontrol med levnedsmidler Nuklear sikkerhed og sikkerhedskontrol Støtte til Euratoms sikkerhedskontrol: I almindelighed Støtte til Euratoms sikkerhedskontrol: In situ-laboratorier og ECSAM Støtte til IAEA's sikkerhedskontrol Rådets afgørelse af 14. november 1994 om fortsat anvendelse af teledetektion i landbrugsstatistik i perioden 1994-1998 (94/753/EØF, EFT nr. L 299/27, 22. 11. 1994. ) Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet (KOM(93)360/3). Arbejde til støtte for Rådets forordning (EØF) nr. 2048/89, 2348/91 og 2347/91 og Kommissionens forordning nr. 2676/90. Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet af 24. marts 1992 (SEC(92)515 endelig udg. om Kommissionens beslutning om opførelse af in situ-laboratorier til kontrolanalyser af sikkerhedskontrolprøver i perioden 1991-1996 (se navnlig artikel 16 om samarbejde med FFC) Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet (KOM(94)383 endelig udg. af 7. september 1994 om den ulovlige handel med nukleare materialer og radioaktive stoffer Meddelelse fra Kommissionen til Rådet KOM(90)681 endelig udg. om en aftale i form af en brevveksling mellem den internationale atomenergiorganisation på den ene side og Kommissionen på Det Europæiske Atomenergifællesskabs vegne på den anden om samarbejde om forskning og udvikling inden for sikkerhedskontrol. tf FORKORTELSER OG AKRONYMER Bilag 2 Aide à la Décision Aménagement Gestion de l'Environnement Analytical Quality Control Analysis of Radioisotope Traces for the Identification of Nuclear Actinides Basic Research in Industrial Technologies for Europe- European Research on Advanced Materials Commissariat à l'Energie Atomique (Paris - Frankrig) Comité Européen de Normalisation Community Research and Development Information Service European Laboratory for Structural Assessment European Network for Inspections Qualification European Strategic Programme for Research and Development in Information European Solar Test Installation European Atomic Energy Community European Research Coordination Agency Det Statistiske Kontor Rammeprogram Induction Plasma Assisted CVD of Erosion Resistant Coatings Joint Opportunities for Unconventional or Long-Term Energy Supply Microphyte Toxins National Aeronautics and Space Administration Nuclear Energy Agency (Paris - Frankrig) European Network for Evaluating Steel Components Next European Torus / International Thermonuclear Experimental Reactor Poland - Hungary: Assistance for Economic Restructuring Fransk forsøgsreaktor (Cadarache - Frankrig) Rijksinstituut voor Volksgezondheid en Milieu (Nederlandene) Facility for the Blanket Handling Device Development in 1:3 Scale Studiecentrumm voor Kernenergie/Centre d'Etudes Nucléaires (Mol - Belgien) Système Probatoire pour l'Observation de la Terre Technical Assistance to the Commonwealth of Independent States and Georgia Technologies Européennes pour la Maîtrise de l'Energie United States Nuclear Regulatory Commission ADAGE AQUACON ARTINA BRITE-EURAM CEA CEN CORDIS ELSA ENIC ESPRIT-HPCN ESTI EURATOM EUREKA EUROSTAT RP IPACERC JOULE MITO NASA NEA NESC NET/ITER PHARE PHEBUS RIVM ROBERTINO SCK/CEN SPOT TACIS THERMIE USNRC Sé ISSN 0254-1459 KOM(96) 158 endelig udg. DOKUMENTER DA 01 15 Katalognummer : CB-CO-96-170-DA-C ISBN 92-78-02632-8 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg