title: Förslag till rådets beslut om lånegarantier för investeringar som görs av små och medelstora företag och som skapar arbetstillfällen

eurovoc_concepts:
European Investment Fund
credit guarantee
job creation
loan
small and medium-sized enterprises

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 10. 04. 1996 KOM(96) 155 slutlig 96/0107 (CNS) ELISE (European Loan Insurance Scheme for Employment) (Det europeiska lånegarantiprogrammet för skapande av arbetstillfällen) Att förstärka förtroendet genom nya investeringar och genom att skapa nya arbetstillfällen Förslag till RÅDETS BESLUT om lånegarantier för investeringar som görs av små och medelstora företag och som skapar arbetstillfällen (framlagt av kommissionen) MOTIVERING A. INLEDNING I den rapport som kommissionen överlämnade till Europeiska rådet i Madrid(1) hänvisades det till ett allmänt erkänt faktum i EU, nämligen att små och medelstora företag är en av nyckelsektorerna då det gäller att skapa arbetstillfällen och öka tillväxten inom Europeiska unionen. Både gemenskapen och medlemsstaterna försöker genom en rad olika politiska åtgärder och stödprogram på nationell, regional och lokal nivå frigöra den resurs som de små och medelstora företagen utgör. Det finns tydliga belägg för att små och medelstora företag, särskilt de små företagen, numera har avgörande betydelse då det gäller tillväxten och för att den andel nya arbetsplatser som skapas av dessa företag är större än genomsnittet. På grund av ett antal grundläggande marknadsmässiga och politiska brister på flera områden (regleringen, arbetsmarknaden, tillgången till ny teknik, marknaden för produkter och tjänster, möjligheterna till finansiering osv. ) har de små och medelstora företagens hela potential vad avser tillväxt och skapande av arbetstillfällen dock inte utnyttjats på ett bra sätt. B. TILLTRÄDE TILL FINANSMARKNADEN Små och medelstora företag är i mycket högre grad än större företag beroende av intern finansiering (tex. eget kapital, balanserade vinstmedel) och deras ekonomiska situation är vanligen svår. Den vanligaste formen av extern finansiering för dessa företag är banklån. Många företag har dessvärre stora svårigheter att få långfristiga krediter för att finansiera sina investeringar och utvidga sin verksamhet. Problemet är speciellt stort för små och medelstora företag, eftersom bankerna anser att kreditriskerna vid lån till dessa företag är stora (små företag går onekligen oftare i konkurs än större företag), i synnerhet som små företag också ofta är underkapitaliserade. Små företag kan dessutom sällan erbjuda lämplig realsäkerhet eller andra slag av säkerheter som bankerna kräver vid utlåning. Situationen förvärras då det gäller transnationella investeringar, eftersom bankerna på grund av olika orsaker ogärna finansierar gränsöverskridande verksamhet. De små och medelstora företag som lyckas få lånefinansiering blir vanligtvis tvungna att betala en högre ränta än större företag. Dessa svårigheter har en betydande negativ inverkan på de små företagens utveckling och därmed på deras potential att bidra till tillväxt och till att skapa arbetstillfällen. (1) Small and medium-sized enterprises; a dynamic source of employment, growth and competitiveness in the European Union. Report presented by the European Commission to the Madrid European Council. Brussels, December 1995. C. LÅNEGARANTIERS BETYDELSE Lånegarantier är ett kraftfullt och kostnadseffektivt verktyg för att övervinna dessa hinder, eftersom de både gör det lättare att få finansiering och gör att lånekostnaderna blir lägre. I och med grundandet av Europeiska investeringsfonden den 14 juni 1994 (jfr avsnitt D nedan) har gemenskapen en särskild institution som beviljar lånegarantier särskilt till små och medelstora företag. Då det gäller små och medelstora företag fungerar investeringsfonden indirekt, dvs. genom finansiella intermediärer, eftersom lånegarantierna inte beviljas för enskilda lån utan för låneportföljer. Enskilda låneansökningar behandlas av de finansiella intermediärema. För att garantera att de gör en omsorgsfull bedömning, måste dessa institutioner stå för en viss del av kreditrisken för lånet (i allmänhet 50 %). Eftersom Europeiska investeringsfonden bedriver sin verksamhet på kommersiell grund tar den ut garantiavgifter för att täcka både de risker den tar och kostnaderna för verksamheten. Genom att gemenskapen reserverar medel för kostnaderna för investeringsfondens garantiavgifter i sin budget kan den säkerställa att dessa garantier beviljas mottagarna kostnadsfritt. Eftersom budgetkostnaden för garantiavgifterna är förhållandevis låg i jämförelse med motsvarande volym av garanterade lån (som i sig täcker en del av kostnaderna för tillhörande investeringar) kan en betydande hävstångseffekt uppnås med begränsade budgetmedel. Dessa finansiella åtgärder till förmån för företagen måste överensstämma med principerna för gemenskapens politik för statligt stöd. Kriterier för stödberättigande för mottagande företag kommer att följa kommissionens rekommendation C(96) 261 slutl. Detta garantiförfarande har också tillämpats inom ramen för pilotprojektet "Tillväxt och miljö", där företag som gör miljövänliga investeringar kostnadsfritt beviljas lånegarantier från investeringsfonden. Det bör påpekas att de lånegarantier som beviljas av fonden inte medför några ansvarsförbindelser i gemenskapens budget eftersom eventuella fordringar till följd av att garantierna utnyttjas betalas av investeringsfonden. D. SAMMANFATTANDE BESKRIVNING AV EUROPEISKA INVESTERINGS FONDEN Beslutet att grunda Europeiska investeringsfonden togs av Europeiska rådet i Edinburgh. Investeringsfonden har ett godkänt kapital på 2 miljarder ecu, varav 30 % har tecknats av gemenskapen och 4 0% av Europeiska tredje delen av investeringsfondens andelsägare utgörs av ett betydande antal finansinstitut (för närvarande 78 stycken)frånallamedlemsstateriEuropeiskaunionen. Investeringsfondengrundadesformellt den 14 juni 1994 och har sitt säte i Luxemburg. investeringsbanken. Den Tyngdpunkten i investeringsfondens verksamhet ligger på två målområden som är av intresse för gemenskapen, nämligen transeuropeiska nät samt små och medelstora företag. Investerings fonden ger för närvarande lånegarantier inom båda verksamhetsområdena, men dess stadgar tillåter också tillhandahållande av eget kapital förutsatt att investeringsfondens stämma samtycker till detta i juni 1996. Sedan sin tillkomst har Europeiska investeringsfonden godkänt transaktioner till ett totalt belopp om cirka 1,5 miljarder ecu, varav cirka 10 % berör små och medelstora företag. Ytterligare belopp som rör små och medelstora företag är under bedömning. Dessutom förbereder fonden för närvarande undertecknandet av kontrakt som motsvarar ungefar 0,5 miljarder ecu inom ramen för programme! "Tillväxt och miljö". E. BESKRIVNING AV DET FÖRESLAGNA GEMENSKAPSPROGRAMMET Trots att små och medelstora företag - i synnerhet de små företagen - missgynnas vid beviljandet av banklån är det de som skapar flest arbetstillfällen. Det bifogade beslutet om inrättandet av ett garantiprogram, vilket rådet uppmanas att anta, kommer att effektivt främja dessa företags investeringsprogram förutsatt att de bidrar till att skapa nya arbetstillfällen. Programmet kommer att ha dubbel verkan eftersom det inte bara gör det lättare att fa banklån utan också gör att de räntor som låntagarna måste betala blir lägre. Lånegarantiprogrammet kommer att begränsas till att gälla små och medelstora företag, och särskilt små företag, samtidigt som endast sådana investeringsprojekt som leder till att nya arbetstillfällen skapas kan komma i fråga. De garantier som Europeiska investeringsfonden beviljar skall i allmänhet täcka 50 % av lånebeloppet, medan transnationella investeringar (såsom inrättandet av produktions-, forsknings- eller distributionsanläggningar i en annan medlemsstat, eller bildandet av samriskföretag) skall ges prioriterad tillgång till programmet och täckas av garantier upp till 75 % av lånets storlek. Programmet skall genomföras av Europeiska investeringsfonden, medan lånen skall beviljas av ett nätverk av finansiella intermediärer över hel a Europeiska unionen. Kommissionen och fonden kommer att tillse att nätverket av finanisella intermediärer är tillräckligt omfattande för att säkerställa att programmet, i de små och medelstora företagens intresse, fungerar på ett fullständigt konkurrensmässigt sätt. Till en början skall nätverket främst bestå av banker som fungerar som investeringsbankens globala inom ramen för Europeiska utlåningsprogram. Villkoren för bankens utlåning garanterar att lånen används till produktiva investeringar och till lämpliga projekt. Inom detta nätverk skall man prioritera finansinstitut med särskild erfarenhet av och intresse för utlåning till små och medelstora företag. Andra finansinstitut med nödvändiga kvalifikationer (t. ex. garantiinstitut) skall också ha möjlighet att bli medlem av nätverket och delta i programmet. Investeringsfonden skall underteckna ramavtal med dessa finansiella intermediärer. förmedlare De detaljerade förutsättningar och villkor som gäller för detta nya program skall fastställas i ett samarbetsavtal som undertecknas av kommissionen och Europeiska investeringsfonden. Villkoren för skapande av arbetstillfällen skall i huvudsak grunda sig på de villkor som gäller ordningen för små och medelstora företag. F. FINANSIERING OCH UTVÄRDERING Förslaget till rådsbeslut gäller ett inledande program som skall vara högst 24 månader från dagen för dess antagande och vilket kommer att helt och hållet finansieras genom 25 miljoner ecu som anslagits i 1996 års budget under budgetpost "Sysselsättning och tillväxt för Europa" (B5-322). Detta kräver att en tilläggs- eller ändringsbudget först antas. De ovannämnda budgetmedlen kommer att möjliggöra garantier från investeringsfonden som omfattar en sammanlagd låneportfölj på 1000 miljoner ecu. De budgetanslag som är avsedda att täcka kostnaderna för garantiavgifterna skall överföras direkt till investeringsfonden och till ett särskilt gemenskapskonto. Varken de finansiella intermediärema eller de slutliga mottagarna kommer därför att erhålla medel direkt från gemenskapen. Kommissionen kommer att rapportera till budgetmyndigheten om genomförandet av programmet och kommer att tillhandahålla en helhetsbedömning av hur det fungerar och vilka effekter det har inom högst 18 månader från dagen för dess antagande. På grundval av detta kommer kommissionen att besluta huruvida den skall föreslå den lagstiftande myndigheten att programmet förlängs. Förslag till RÅDETS BESLUT om lånegarantier för investeringar som görs av små och medelstora företag och som skapar arbetstillfällen EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 235 i detta, med beaktande av kommissionens förslag(1), med beaktande av Europaparlamentets yttrande(2), och med beaktande av följande: Europeiska rådet antog vid sitt möte i Bryssel den 10 och 11 december 1993 Vitboken om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning som grunden för gemenskapens och medlems staternas åtgärder för att stödja utvecklingen av små och medelstora företag vilket är av avgörande betydelse för att öka konkurrenskraften i gemenskapen. I Vitboken, särskilt kapitel 2 i denna, betonas de små och medelstora företagens betydelse för den europeiska industrins konkurrenskraft. Särskild uppmärksamhet riktas mot behovet av att förbättra möjligheterna att få finansiering och kredit. Kommissionen överlämnade en rapport till Europeiska rådet i Madrid den 15 och 16 december 1995 med titeln "Små och medelstora företag som en dynamisk källa till sysselsättning, tillväxt och konkurrenskraft i Europeiska unionen", i vilken kommissionen, i kapitel III D, föreslår ett antal konkreta åtgärder som gäller förbättrade möjligheter för små och medelstora företag att få lämplig finansiering. I ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådet i Madrid hänvisas det beträffande politiken i fråga om små och medelstora företag till behovet av att "förbättra deras finansiella miljö genom en förbättrad tillgång till kapitalmarknaderna och främja utvecklingen av Europeiska investeringsfondens funktion när (Jet gäller små och medelstora företag". (1) (2) EGT nr C. EGT nr C. Rådet fattade den 14 juni 1993 beslut 93/379/EEG(3) avseende ett flerårigt program för gemenskapens åtgärder och kommissionen antog den 20 mars 1996 ett förslag om ett tredje flerårigt program för företag, särskilt små och medelstora företag, i Europeiska unionen(4). Det här beslutet bör ses som ett komplement till dessa program och bör utgöra en del av det integrerade programmet till förmån för små och medelstora företag samt hantverk. Den 22 november 1993 antog rådet en resolution om att stärka företagens konkurrenskraft, särskilt då det gäller små och medelstora företag samt hantverk, och om ökad sysselsättning'5' Det föreliggande initiativet bör följa kommissionens rekommendation [C(96) 261 slutl] Bankernas utlåning utgör en viktig, om än inte dominerande, form av extern finansiering för små och medelstora företag. Sådana företag har särskilda svårigheter då det gäller att få lånefinansiering, eftersom kreditriskerna anses vara större än vid lån som beviljas större företag och eftersom de ofta inte kan erbjuda tillräcklig säkerhet eller andra former av lånegarantier. Den ränta som dessa företag måste betala är i allmänhet högre än den som större låntagare betalar. De särskilda svårigheterna att finansiera investeringar i innovativ och ny teknik bör observeras. Lånegarantier är ett kostnadseffektivt verktyg som gör det lättare att få lån och som dessutom gör att räntan för dessa lån blir lägre. Sådana garantier bör underlätta och stimulera till investeringar som görs av mottagande företag och bör endast beviljas i de fall då lån och investeringar bidrar till att skapa arbetstillfällen. Både materiella och immateriella investeringar bör omfattas av ordningen. Transnationella investeringar bör ges särskild uppmärksamhet eftersom det är svårare att få lånefinansiering för sådana investeringar än för andra former av investeringar. Europeiska investeringsfonden inrättades i juni 1994 för att bidra till uppfyllandet av gemenskapens mål genom att stimulera investeringar i tränseuropei ska nätverk och i små och medelstora företag. Gemenskapen blev medlem i investeringsfonden genom rådets beslut 94/375/EG(6). Fonden har befogenhet att ge lånegarantier i enlighet med sin stadgar. Kostnaderna för garantiavgifterna för dessa lånegarantier skall bestridas antingen av den som mottar lånegarantin eller av en tredje part, särskilt gemenskapen. Om garantiavgiften erläggs av gemenskapen innebär detta att lånegarantierna är kostnadsfria för den slutlige mottagaren och att den kreditrisk som lånegarantierna medför inte belastar investeringsfonden. Sålunda kan betydande gemenskapsbudgeten utan Europeiska hävstångseffekter uppnås med begränsade budgetmedel. (3) (4) (5) (6) EGT nr L 161,2. 7. 1993, s. 68. EGT nr C. EGT nr C 3 2 6, 3. 12. 1993, s. 1 EGT nr L 173,7. 7. 1994, s. 12. Europeiska investeringsfonden har förklarat sig villig att delta vid genomförandet av detta beslut. Europeiska investeringsfonden och kommissionen kommer att ingå ett samarbetsavtal om genomförandet av detta beslut. Europeiska investeringsbanken kommer att medverka i betydande omfattning i genomförandet av detta beslut. De lån som garanteras av Europeiska investerings fonden kommer att finnas tillgängliga inom hela gemenskapen genom ett nätverk av förmedlande. De budgetmedel som behövs för betalning av avgifterna kommer att utbetalas direkt till Europeiska investeringsfonden på ett särskilt gemenskapskonto. Lånegarantierna kommer att göras tillgängliga inom hela gemenskapen så snart som möjligt. I fördraget föreskrivs inga andra befogenheter än de i artikel 235 för antagandet av detta beslut. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Gemenskapen skall tillhandahålla bidrag i syfte att betala kostnaden för garantiavgifter i samband med lånegarantier som lämnas av Europeiska investeringsfonden för lån på 1 miljard ecu, med förbehåll för att anslag finns tillgängliga i gemenskapens budget. Endast lån för investeringsprojekt som bidrar till att skapa nya arbetstillfällen och som beviljas små och medelstora företag kan ge rätt till sådana garantier. Särskilt företräde skall ges till små företag. Garantierna skall gälla för hela lånetiden och skall i allmänhet täcka 50 % av lånen. De skall lämnas av Europeiska investeringsfonden enligt sådana villkor som normalt gäller för dess övriga garantiverksamhet. Då det gäller transnationella investeringar får garantin täcka upp till 75 % av lånen. Artikel 2 Ordningen skall gälla under en inledande period av högst 24 månader från dagen för dess antagande. Ordningen skall administreras av Europeiska investeringsfonden på gemenskapens vägnar, varvid samma noggrannhet skall iakttas som vid åtgärder som vidtas med hjälp av dess egna resurser. De detaljerade villkoren för genomförandet av detta beslut, särskilt vad avser övervakningen av att arbetstillfällen skapas, skall fastställas i ett samarbetsavtal mellan kommissionen och Europeiska investeringsfonden. Artikel 3 Kommissionen skall årligen underrätta Europaparlamentet och rådet om genomförandet av detta beslut. Kommissionen skall, i synnerhet på grundval av de uppgifter som Europeiska investeringsfonden har förmedlat och inom 18 månader från dagen för antagandet av ordningen, lägga fram en utvärdering om det sammanlagda utnyttj andet av ordningen och om dess betydelse för att skapa arbetstillfällen och för investeringar, särskilt i syfte att bedöma möjliga framtida åtgärder efter den inledande perioden. Utfärdat i Bryssel För rådet Ordföranden REDOVISNING AV BUDGETKONSEKVENSERNA 1. ÅTGÄRDENS BENÄMNING ELISE (Det europeiska lånegarantiprogrammet för skapande av arbetstillfällen) 2. BUDGETRUBRIK SOM AVSES Artikel B5 - 322 3. RÄTTSLIG GRUND Artikel 235. 4. BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN 4. 1. Övergripande mål: Att underlätta för små företag att få tillgång till lånefinansiering genom att erbjuda lånegarantier som beviljas av Europeiska investeringsfonden. Endast företag som skapar nya arbetstillfällen kan komma i fråga. Period som avses: 1996. 4. 2. 5. KLASSIFICERING AV UTGIFTER Icke-obligatoriska utgifter 5. 1. 5. 2. Differentierade anslag 6. TYP AV UTGIFTER ELLER INKOMSTER Utgifterna kommer att bestå av bidrag som är avsedda att täcka kostnaderna för de garantiavgifter som Europeiska investeringsfonden tar ut vid bevilj andet av lånegarantier för lån på 1 miljard ecu, som godkända finansiella intermediärer beviljar mottagande företag. Lånegarantierna skall beviljas de mottagande företagen kostnadsfritt eftersom kostnaderna för garantiavgifterna kommer att belasta gemenskapens budget. 7. FINANSIELL PÅVERKAN 7. 1. Beräkningsmetod för den sammanlagda kostnaden Den sammanlagda kostnaden beräknas uppgå till 25 miljoner ecu (med hänsyn till det faktum att ifrågavarande bidrag skall föras över till fonden på basis av nuvärdet). I detta belopp ingår särskilt investeringsfondens driftskostnader i sin helhet (ledning, administration, kontroll etc), kostnader för information samt kostnader för en oberoende utvärdering av denna åtgärd. 10 7. 2. Fördelning av kostnaderna (nuvarande anslag) I I Budget 1996 Bidrag (garantiavgifter) 25 miljoner ecu I SAMMANLAGT 25 miljoner ecu **""l 7. 3. Vägledande tidsplan för anslag 7. 3. 1. Tidsplan för de nya åtgärder som har föreslagits | Åtagandebemyndiganden Betalningsbemyndiganden I 1996 25,0 25,0 I SAMMANLAGT I 25,0 25,0 8. ÅTGÄRDER FÖR ATT BEKÄMPA BEDRÄGERI (nuvarande anslag, miljoner ecu) Bedömningen, kontrollen och administreringen av lånen skall utföras av godkända finansiella intermediärer enligt vissa kontraktsmässiga villkor som har bestämts av Europeiska investeringsfonden. Det ligger i de finansiella intermediärernas intresse att utlåningen är framgångsrik eftersom de står för den återstående delen av kreditriskerna för lånen. När det gäller skapandet av nya arbetstillfällen kommer kommissionen och Europeiska investeringsfonden att införa en administrativ uppföljningsmekanism för att kontrollera att mottagarna har uppfyllt de nödvändiga villkoren. 9. BESTÅNDSDELAR I EN ANALYS AV KOSTNADS-EFFEKTIVITETEN 9. 1. Särskilda mål Den föresl agna åtgärden skal 1 främj a och påskynda genomförandet av de små och medelstora företagens investeringsprogram med hjälp av lånegarantier som underlättar och förbättrar dessa företags möjlighet att få tillgång till lånefinansiering. Lånegarantierna kommer också att göra att räntesatserna för dessa lån blir lägre. Den föreslagna åtgärden skall inriktas speciellt på investeringsprogram som bidrar till att nya arbetstillfällen skapas. De bakomliggande investeringarna kommer dessutom att stärka dessa företags konkurrenskraft och vinstutsikter samt bidra till den ekonomiska tillväxten. Målgrupp: små och medelstora företag som skapar nya arbetstillfällen. 11 9. 2. Motivering av åtgärden Genom att underlätta för små och medelstora företag, särskilt för de små företagen, att få banklån och genom att minska kostnaderna för dessa lån får de här företagen ett viktigt incitament till att överväga ytterligare investeringar, särskilt om dessa investeringar skapar nya arbetstillfällen. Förnyade incitament då det gäller produktiva investeringar, särskilt gjorda av sådana företag, bidrar till att stärka tillväxtsmöjligheterna inom Europeiska unionen och till att skapa nya arbetstillfällen. Val av förhållningssätt: lånegarantierna har på flera olika plan tidigare visat sig ha mycket stor betydelse för att stimulera till investeringar, särskilt då det gäller små och medelstora företag. Lånegarantier är oerhört viktiga för dessa företag som ofta har svårt att få tillräcklig finansiering eftersom de medför en högre kreditrisk eller har otillräckligrealsäkerhet. Lånegarantiernaskallbeviljasav Europeiskainvesteringsfonden som har grundats för att främja gemenskapens intressen, särskilt då det gäller finansiering av transeuropeiska nät samt små och medelstora företag. Gemenskapen är delägare i investeringsfonden med 30% av det tecknade kapitalet. Europeiska investeringsbanken äger ytterligare 40% av det tecknade kapitalet. Detta medför fördelen att gemenskapsstöd kan styras genom en väletablerad institution som är väl förtrogen med gemenskapens förfaranden och nära knuten till Europeiska investeringsbanken. 9. 3. Kontroll och utvärdering av åtgärden Följande faktorer skall beaktas vid utvärderingen av hur effektiv den föreslagna åtgärden är i sin helhet: det totala antal arbetstillfällen som har skapats inom ramen för detta initiativ, det totala antal lån som har tagits upp genom detta initiativ, den sammanlagda investeringsvolym som har genomförts inom ramen för denna åtgärd, Budgetmyndigheten kommer att underrättas om effekterna av detta initiativ. Eventuella utvidgningar av åtgärden skall bedömas mot bakgrund av de resultat som har uppnåtts och mot bakgrund av utvärderingen av initiativet, vilken kommer att att lämnas till budgetmyndigheten inom högst 18 månader från dagen för dess antagande. 10. ADMINISTRATIVA UTGIFTER Den föreslagna åtgärden kommer inte att innebära en ökning av antalet anställda i kommissionen eller av de administrativa utgifterna. 12 ISSN 1024-4506 KOM(96) 155 slutlig DOKUMENT SV 08 10 04 Katalognummer : CB-CO-96-179-SV-C ISBN 92-78-02851-7 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg 13


title: Komisjoni määrus (EÜ) nr 745/96, 24. aprill 1996, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad nõukogu määruse (EÜ) nr 1469/95 kohaldamiseks meetmetele, mida tuleb võtta teatavate Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastust rahastatavate toimingute abisaajate suhtes

eurovoc_concepts:
EAGGF Guarantee Section
award of contract
discount sale
exchange of information
export refund
fraud against the EU

formats: html pdf print

text: 30 ET Euroopa Liidu Teataja 03/19. kd 31996R0745 25. 4. 1996 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA L 102/15 KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 745/96, 24. aprill 1996, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad nõukogu määruse (EÜ) nr 1469/95 kohaldamiseks meetmetele, mida tuleb võtta teatavate Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastust rahastatavate toimingute abisaajate suhtes EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, riigid peaksid aga kohaldama asjassepuutuvaid siseriiklikke eeskirju eeskirjade tahtliku või raskest hooletusest põhjustatud eiramise või selle katse kindlakstegemiseks; võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, juuni 1995. aasta määrust (EÜ) võttes arvesse nõukogu 22. nr 1469/95 meetmete kohta, mida tuleb võtta teatavate Euroopa Põllumajanduse Arendus- (EAGGF) tagatisrahastu rahastatavate toimingute abisaajate suhtes, (1) eriti selle artiklit 5, ja Tagatisfondi ning arvestades, et: liikmesriikide pädevatel asutustel määrusega (EÜ) nr 1469/95 on kehtestatud ühenduses süsteem, ja mis võimaldab kõigil komisjonil võimalikult kiiresti kindlaks teha ettevõtjad, kes varasemate kohustuste nõuetekohase täitmisega saadud koge- musi silmas pidades võivad pakkumismenetluste, eksporditoe- tuste maksmise või sekkumistoodete alandatud hindadega müügi alal osutuda ebausaldusväärseks; selle süsteemi kohalda- mine piirdub ettevõtjatega, kes on tahtlikult või raske hooletuse tagajärjel eeskirju eiranud ja sellega ühendusele rahalist kahju põhjustanud või keda põhjendatult selles kahtlustatakse; selle alusel tuleb süüteo raskust arvestades ja olenevalt sellest, kas see on tuvastatud või oletatav, määrata kindlaks mitmesugused meetmed alates rangemast kontrollist kuni asjassepuutuvate ettevõtjate välistamiseni tegevustest, kui nende teatavatest pettuslik tegevus on tuvastatud; nimetatud süsteemi rakendamiseks vastuvõetavad teatavad eeskirjad, eelkõige vastavalt määruse (EÜ) nr 1469/95 artikli 1 lõikele 3 eeskirjade eiramise määratlemiseks, kõnealuste ettevõt- jate kindlaksmääramiseks selle määruse artikli 5 teise taande kohaselt ja aegumistähtaega käsitlevad eeskirjad võivad nüüd- sest osutada Euroopa ühenduste finantshuvide kaitsmist käsit- leva nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 (2) asjassepuutuvatele horisontaalsätetele; seoses juhtudega, kui tulenevalt nimetatud süsteemi kohaldamisest on vaja täpsustada põhjendatud kahtlusi eeskirjade eiramise suhtes, tuleks määratleda “haldus- või kohtuasutuse eelotsus” määruse (EÜ) nr 1469/95 artikli 1 lõike 2 punkti b tähenduses; liikmes- süsteemi nõuetekohase toimimise tagamiseks ning ilma et see piiraks liikmesriikide kohustust takistada eeskirjade eiramist ja neid uurida, tuleks selle süsteemi kohaldamist piirata teatava ulatusega eeskirjade eiramise juhtudega; eeskirjade oletatava või tuvastatud eiramise korral võetavate meetmete võimalikult ühesuguseks kohaldamiseks tuleks kinnitada nende meetmete ulatus ja kestuse kriteeriumid; tuleb vastu võtta eeskirjad määruse (EÜ) nr 1469/95 kohaselt edastatavate teadete sisu ja järelkontrolli kohta, kaasa arvatud sätted nende ettevõtjate viivitamatuks kõrvaldamiseks praegu- sest suletud salajasest identifitseerimis- ja teatamissüsteemist, keda enam põhjendatult ei kahtlustata eeskirjade eiramises või kelle suhtes määruse (EÜ) nr 1469/95 artikli 3 lõike 1 kohaselt meetme või meetmete kohaldamise aeg on lõppenud; lõpuks on vaja vastavalt määruse (EÜ) nr 1469/95 artikli 5 kolmandale taandele määrata kindlaks tingimused, mille korral ettevõtjad võivad vältida maksete peatamist tagatise esitamisega juhul, kui ei kohaldata mingit põllumajandustoodete tagatissüs- teemi üksikasjalikke rakenduseeskirju kehtestava komisjoni 22. juuli 1985. aasta (EMÜ) määruse nr 2220/85 (3) (viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 3403/93 (4)) artiklis 18 nime- tatud ettemaksekorda; määrusega (EÜ) nr 1469/95 loodud süsteemis ettenähtud viisil vahetatav teave puudutab põhiliselt üksikisikuid; seepärast allub süsteem põhiõiguste ja -vabaduste kaitset käsitlevatele eeskirja- dele, mis sisalduvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta seoses isikuandmete töötlemise ja selliste andmete vaba liikumisega (5) ning mutatis mutandis sel eesmärgil kehtestatud sätetes vastastikuse abi kohta tolli- ja põllumajandusküsimustes; käesolevas määruses Euroopa Põllumajanduse Arendus- komitee arvamusega, ettenähtud meetmed on kooskõlas (EAGGF) ja Tagatisfondi (1) EÜT L 145, 29. 6. 1995, lk 1. (2) EÜT L 312, 23. 12. 1995, lk 1. (3) EÜT L 205, 3. 8. 1985, lk 5. (4) EÜT L 310, 14. 12. 1993, lk 4. (5) EÜT L 281, 23. 11. 1995, lk 31. 03/19. kd ET Euroopa Liidu Teataja 31 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: I p e a t ü k k. M ä ä r a t l u s e d Artikkel 1 nr 1469/95 ainult neile eeskirjade eiramise juhtudel, mis puudutavad või puudutaksid eraldi või koos muude eeskirjade eiramise juhtudega sama ettevõtja poolt ühe aasta jooksul üle 100 000 eküü suurust summat. Lõikes 1 osutatud üheaastane ajavahemik algab esimesest 2. eeskirjade eiramise juhust. 1. Määruse (EÜ) nr 1469/95 kohaldamisel tähendab “eeskir- jade eiramine” selle määruse artikli 1 lõike 2 punkti a kohaselt igasugust ühenduse õiguse rikkumist ettevõtja tegevuse või tegematajätmise tõttu nimetatud määruse artikli 1 lõikes 1 osutatud valdkondades, kui see kahjustab või võib kahjustada EAGGF tagatisrahastut. 2. “Haldus- või kohtuasutuse eelotsus” tähendab määruse (EÜ) nr 1469/95 artikli 1 lõike 2 punkti b kohaselt pädeva haldus- või kohtuasutuse esimest, konkreetsete faktide põhjal et on antud kas või toimunud tahtlik või raskest hooletusest tulenev eeskirjade eira- mine, ilma et see piiraks võimalust seda otsust muuta või tühis- tada edasise haldus- või kohtumenetluse käigus. asutusesisest kirjalikku hinnangut, 3. Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: a) A-ettevõtjad – määruse (EÜ) nr 1469/95 artikli 1 lõike 2 punktis a osutatud ettevõtjad; b) B-ettevõtjad – nimetatud määruse artikli 1 lõike 2 punktis b osutatud ettevõtjad. Määrusega (EÜ) nr 1469/95 kehtestatud eeskirjade kohalda- misel täpsustatakse kõigil juhtudel, kas tegemist on A- või B- ettevõtjaga. 4. Määruse (EÜ) nr 1469/95 artikli 1 lõike 2, artikli 3 lõike 1 ja artikli 4 lõike 1, samuti käesoleva määruse sätete kohalda- misel loetakse vastavalt kas A- või B-ettevõtjaks ka isikud, kes on määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 artikli 7 kohaselt osalenud eeskirjade eiramises või kes oma kohustuste tõttu vastutavad eeskirjade eiramise eest või peavad tagama eeskir- jade järgimise. Liikmesriigid kohaldavad eeskirjade tahtliku eiramise või 5. raskest hooletusest põhjustatud eiramise või selle katse kind- lakstegemiseks asjassepuutuvaid siseriiklikke eeskirju. I I p e a t ü k k. R e g u l e e r i m i s a l a Artikkel 3 1. Kui A- või B-ettevõtja suhtes võetud meede on määruse (EÜ) nr 1469/95 artikli 3 lõike 1 punktis a osutatud meede, kohaldatakse seda meedet, välja arvatud erakordsed ja nõuete- tegevuste suhtes, mida asjasse- kohaselt põhjendatud juhud, puutuv ettevõtja sooritab mõnes selle määruse artikli 1 lõikega 1 hõlmatud valdkonnas. 2. Määruse (EÜ) nr 1469/95 artikli 3 lõike 1 punktis c osutatud meedet kohaldatakse ainult selle määruse artikli 1 lõike 1 kohases samas valdkonnas ja sama tootmissektori suhtes, milles eeskirjade eiramine või eiramiskatse on tuvas- tatud. 3. Määruse (EÜ) nr 1469/95 artikli 3 lõike 1 punktis b osutatud meetme kohaldamisel hindavad liikmesriikide pädevad asutused iga üksikjuhtu eraldi ja määravad kindlaks asjassepuu- tuva(d) valdkonna(d) ja tootmissektorid, võttes asjakohaselt arvesse eeskirjade võimaliku eiramise tegelikku ohtu, eriti: — käimasoleva juurdluse etappi, olenevalt sellest, kas tegemist on A- või B-ettevõtjaga, — ettevõtja tegevuse mahtu EAGGF tegevusalal, — oletatava või kindlakstehtud eeskirjade eiramisega seotud ühenduse summat, — eeskirjade eiramise raskust vastavalt sellele, kas tegemist on tegeliku eiramise või eiramiskatsega tahtliku tegevuse või raske hooletuse tagajärjel. Artikkel 2 Võetava(te) meetme(te) kohaldamisaeg määratakse kind- 4. laks lõikes 3 ettenähtud kriteeriumide alusel. Ilma et see piiraks nõukogu määruse (EMÜ) nr 729/70 (1) 1. artikli 8 lõikes 1 sätestatud liikmesriikide kohustust takistada eeskirjade eiramist ja neid uurida, kohaldatakse määrust (EÜ) (1) EÜT L 94, 28. 4. 1970, lk 13. Määruse (EÜ) nr 1469/95 artikli 3 lõike 1 punktis c osutatud meetme kohaldamisaeg on vähemalt kuus kuud, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhud, ja kõige rohkem viis aastat. 32 ET Euroopa Liidu Teataja 03/19. kd Artikkel 4 Artikkel 6 Kui komisjon teeb pakkumismenetluses ise otsuse, võib ta jätta arvesse võtmata taotleja, kelle kohta liikmesriik on teatanud, et ta on A-ettevõtja. Selline ettevõtja väljaarvamine komisjoni otsusega allub sama- dele eeskirjadele, mida kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1469/95 artikli 3 lõike 1 punktis c osutatud meetme suhtes, mida liikmesriik otsustab võtta. Enne seda kuulab komisjon ettevõtja ära, andes talle võimaluse esitada kuni kahe kuu jooksul vajali- kuks peetavaid märkusi. Kui liikmesriik ja komisjon on artikli 5 lõike 2 kohase teate kätte saanud, otsustavad nad võimalikult kiiresti meetmete üle, mida asjassepuutuva(te) ettevõtja(te) puhul seoses nende vastu- tusel oleva tegevusega tuleb kohaldada, võttes arvesse artiklis 3 ettenähtud kriteeriume. Liikmesriigid teatavad artikli 5 kohaselt komisjonile võetud meetmetest. Komisjon teatab sellest esimese teate saatnud liik- mesriigile. I I I p e a t ü k k. V a s t a s t i k u s t e t e a d e t e s i s u j a j ä r e l e - v a l v e Artikkel 7 Artikkel 5 1. Iga liikmesriik määrab lõikes 2 osutatud teadete andmi- seks ja vastuvõtmiseks ühe pädeva asutuse. See asutus edastab oma teated komisjonile, kes edastab need teiste liikmesriikide pädevatele asutustele. Vastavalt 2. hõlmavad järgmisi andmeid: lõikele 1 vahetatavad teated on salajased ja — nendes identifitseeritakse käesoleva määruse artikli 1 lõike 4 kohased füüsilised või juriidilised isikud, kelle suhtes on võetud üks või mitut meedet määruse (EÜ) nr 1469/95 ar- tikli 3 lõike 1 kohaselt, märkides, kas kõne all on A- või B- ettevõtja, — nendes esitatakse lühidalt meetme(te) võtmist põhjustanud konkreetsed faktid, märkides ära juurdluse etapi, kui see ei ole veel lõpule jõudnud, — nendes märgitakse asjaomase liikmesriigi võetud meede või meetmed, — nendes viidatakse kõigile teadetele, mis nõukogu määruse (EMÜ) (EMÜ) nr 595/91 (2) või määruse (EÜ) nr 1469/95 kohaselt on juba tehtud. nõukogu määruse 1468/81, (1) nr Komisjon lepib liikmesriikidega kokku standardvormi, mida pädevad asutused nende teadete koostamiseks kasutavad. 3. Iga teade koostatakse võimalikult kiiresti. Selle koostanud pädev asutus täiendab seda, kui komisjon või mõne teise liik- mesriigi pädev asutus taotleb komisjoni kaudu artikli 6 kohal- damist silmas pidades lisateavet või kui on vaja teatada uutest olulistest faktidest või muudatustest. (1) EÜT L 144, 2. 6. 1981, lk 1. (2) EÜT L 67, 14. 3. 1991, lk 11. B-ettevõtjad kõrvaldatakse identifitseerimis- ja teatamis- 1. süsteemist ning nende suhtes kohaldatud meetmed lõpetatakse niipea, kui artikli 1 lõikes 2 osutatud esimene hinnang osutub põhjendamatuks. 2. Kui liikmesriik teatab komisjonile, et füüsiline või juriidi- line isik, kellest talle varem oli vastavalt artikli 5 lõikele 1 teatatud, ei ole lisauurimise käigus osutunud eeskirjade eirami- sega seotuks, teatab komisjon sellest viivitamata teistele liikmes- riikidele, kes omakorda viivitamata teatavad neile, kellele nad selle isiku andmed olid vastavalt määrusele (EÜ) nr 1469/95 teatanud. Seda isikut ei kohelda seejärel enam esimese teate alusel eeskir- jade eiramisega seotud isikuna. 3. Kõik ettevõtjad kõrvaldatakse identifitseerimis- ja teata- missüsteemist, kui asjassepuutuva meetme kohaldamisaeg on määruse (EÜ) nr 1469/95 artikli 3 lõike 1 kohaselt lõppenud. I V p e a t ü k k. L õ p p s ä t t e d Artikkel 8 1. Määruse (EÜ) nr 1469/95 artikli 3 lõike 1 punktis c osutatud välistamismeedet ei ole lubatud kohaldada enne nime- tatud määruse jõustumist toimunud eeskirjade eiramise suhtes. Lõikes 1 osutatud meedet on lubatud kohaldada ainult 2. nelja aasta jooksul alates kõnealusest eeskirjade eiramisest. Kohaldatakse ka määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 artikli 3 lõikes 1 esitatud muid sätteid aegumistähtaja kohta. 03/19. kd ET Euroopa Liidu Teataja 33 Artikkel 9 1. Kui määruse (EÜ) nr 1469/95 artikli 3 lõike 1 punktis b osutatud meede on võetud ja ühtki määruse (EMÜ) nr 2220/85 artiklis 18 osutatud ettemaksekorda ei kohaldata, on liikmesrii- kidel lubatud peatatud makse välja maksta, on antud sama- väärne tagatis, millele lisandub 15 %. Kui eeskirjade eiramine asjassepuutuval tegevusalal on 2. kindlaks tehtud määruse (EÜ) nr 1469/95 artikli 1 lõike 2 punkti a kohase lõpliku haldus- või kohtuotsusega, jäädakse tagatisest EAGGF tagatisrahastu kasuks ilma. ilma ka siis, kui selgub, et Peale selle jäädakse tagatisest peatatud makse ei kuulu väljamaksmisele muudel põhjustel peale eeskirjade eiramise. Kui tagatisest ilmajäämiseks ei ole ühtki nimetatud põhjust, vabastatakse see viivitamata kõnealuse tegevuse puhul. 3. Kui lõikes 1 osutatud tagatist loetakse ettemakse tagati- seks määruse (EMÜ) nr 2220/85 IV jaotise sätete kohaselt, kohaldatakse selle suhtes nimetatud määrust. Artikkel 10 1. Määruse (EÜ) nr 1469/95 kohaldamiseks võtavad liikmes- riigid kõik asjakohased lisameetmed, et: a) tagada hea sisemine kooskõla asjassepuutuvate asutuste vahel ja eelkõige vastuvõetud ennetusmeetmete kohaldamise eest vastutavate asutuste kiire teavitamine; b) seada sisse otsene ja tõhus koostöö käesoleva määruse artikli 5 lõike 1 kohaselt selles küsimuses vastutavaks tehtud asutuse ja komisjoni vahel. Liikmesriigid teatavad komisjonile enne 1. oktoobrit 2. 1996 lõike 1 kohaselt võetud meetmetest. Artikkel 11 1. Liikmesriigid ja komisjon – igaüks temaga seotud süstee- miosa suhtes – võtavad kõik asjakohased tehnilised ja organisat- sioonilised meetmed identifitseerimis- teatamissüsteemi turvalisuse säilitamiseks. Meetmete eesmärk on eelkõige takis- tada volitamata isikute ligipääsu andmetele või andmekandjatele või andmetöötlusseadmetele. ja Liikmesriigid ja komisjon peavad identifitseerimis- 2. ja süsteemiks ning teatamissüsteemi tagavad määruse (EÜ) nr 1469/95 artikli 4 lõike 2 viiendas lõigus ja direktiivis 95/46/EÜ osutatud isikuandmete kaitse sätete nõuetekohase kohaldamise. isikuandmete töötlemise Iga liikmesriik ja komisjon vastutavad temaga seotud 3. süsteemiosa piires siseriiklike õigus- või haldusnormide või samaväärsete ühenduse sätete kohaselt süsteemis sisalduvate isikuandmete tekitatud kahju eest, eriti kui kahju on tulenenud sellest, et liikmesriik või komisjon on esitanud või sisestanud süsteemi ebatäpseid andmeid käesoleva määruse vastaselt. ebaseadusliku kasutamisega isikule Komisjon avaldab identifitseerimis- 4. sisseseadmise kohta teate Euroopa Ühenduste Teatajas. ja teatamissüsteemi Artikkel 12 Käeolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avalda- mist Euroopa Ühenduste Teatajas. Seda kohaldatakse alates 1. juulist 1996. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 24. aprill 1996 Komisjoni nimel komisjoni liige Franz FISCHLER


title: Ehdotus neuvoston päätökseksi investointien lainatakauksista pienille ja keskisuurille yrityksille työpaikkojen luomiseksi

formats: html pdf pdfa1b print

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 10. 04. 1996 KOM(96)1551opull. 96/0107 (CNS) ELISE (European Loan Insurance Scheme for Employment) (Euroopan lainatakausjärjestelmä työpaikkojen luomiseksi) Luottamuksen vahvistaminen uusien investointien ja työpaikkojen luomisen avulla Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI investointien lainatakauksista pienille ja keskisuurille yrityksille työpaikkojen luomiseksi (komission esittämä) PERUSTELUT A JOHDANTO Madridin Eurooppa-neuvostolle(1) toimittamassaan selvityksessä komissio viittasi siihen Euroopan unionissa laajasti tunnustettuun käsitykseen, että pienet ja keskisuuret yritykset ovat yksi tärkeimmistä aloista työpaikkojen luomisessa ja kasvun aikaansaamisessa Euroopan unionissa. Sekä yhteisö että jäsenvaltiot kansallisella, alueellisella ja paikallistasolla yrittävät jo saada pk-yritysten potentiaalin käyttöön erilaisin toimenpitein ja tukiohjelmin. Saatavilla oleva aineisto osoittaa selvästi, että pk-yrityksistä erityisesti pienimmät ovat nyt keskeisessä asemassa kasvun kannalta ja lisäksi luovat keskimääräistä enemmän uusia työpaikkoja. Niiden täyttä kasvu-jatyöllistämispotentiaaliaei kuitenkaan täysin hyödynnetä johtuen monista markkinoiden ja politiikan eri osa-alueiden peruspuutteista, jotka koskevat esimerkiksi lainsäädäntöä, työmarkkinoita, uuden teknologian saatavuutta, tuote- ja palvelumarkkinoita ja rahoituksen saatavuutta. B PK-YRITYSTEN ASEMA RAHOITUSMARKKINOILLA Pk-yritykset ovat suuria yrityksiä riippuvaisempia sisäisestä rahoituksesta (kuten omasta pääomasta ja jakamatta jätetyistä voitoista) ja joutuvat yleensä toimimaan vaikeassa rahoitusympäristössä. Pankkiluotot ovat näiden yritysten pääasiallisin ulkoisen rahoituksen muoto. Monilla yrityksillä on kuitenkin vakavia vaikeuksia saada pitkäaikaisia luottoja investointiensa rahoittamista ja toiminnan laajentamista varten. Tämä ongelma koskee erityisesti pieniä ja keskisuuria yrityksiä, koska pankit katsovat, että näihin yrityksiin liittyvät luottoriskit ovat suuret (pienet yritykset ajautuvat kyllä suuria useammin konkurssiin), mikä johtuu myös erityisesti siitä, että näiden yritysten omat pääomat ovat usein riittämättömät. Lisäksi ne eivät useinkaan pysty antamaan riittävää vakuutta tai muuta pankkien vaatimaa vakuutta lainojen vakuudeksi. Tilanne on erityisen vaikea kansainvälisten investointien osalta, koska useista syistä pankit ovat haluttomia rahoittamaan muita kuin kotimaisia toimintoja. Ne pienet j a keskisuuret yritykset, j otka onnistuvat saamaan lainarahoitusta, j outuvat yleensä maksamaan korkeampia korkoja kuin suuret yritykset. Nämä haittatekijät vaikuttavat huomattavan kielteisesti pienten yritysten kehitykseen ja siten niiden kasvu- ja työllistämispotentiaaliin. C. LAINATAKAUSTEN TÄRKEYS Lainatakaukset ovat merkittävä ja kustannustehokas keino voittaa nämä esteet, sillä ne sekä helpottavat lainakustannuksia. Euroopan investointirahaston (EIR) 14 päivänä kesäkuuta 1994 tapahtuneen perustamisen (ks. D-osa saatavuutta että alentavat lainojen (1) Komission kertomus Eurooppa-neuvostolle pk-yritysten roolista työllisyyden, kasvun ja kilpailukyvyn elinvoimaisena lähteenä Euroopan unionissa. Bryssel, joulukuu 1995. jäljempänä) ansiosta yhteisöllä on käytettävissään erityinen toimielin lainatakausten myöntämiseksi erityisesti pk-yrityksiä varten. Pk-yrityksiin liittyvissä asioissa rahasto toimii epäsuoralla tavalla eli rahoituspalvelun välittäjien kautta, koska lainatakauksia ei myönnetä yksitta^siälainojavaanlainasalkkujavarten. Yksittäistenlainahakemustenarvioinnintekevät välittäjät: niille jää kannettavaksi tietty osa lainojen luottoriskistä (yleensä 50 prosenttia) arvioinnin laadun takaamiseksi. Koska EIR toimii kaupalliselta pohjalta, se perii takausprovisiota otetun riskin ja toimintakustannustensa kattamiseksi. EIR:n takausprovisiokulut katetaan yhteisön talousarviosta, jotta nämä takaukset voidaan myöntää edunsaajille veloituksetta. Koska takausprovisioista talousarvioon aiheutuva kustannus on suhteellisen pieni verrattuna taattujen lainojen määrään (ja kun itse lainat kattavat osan niihin liittyvien investointien kustannuksista), voidaan rajallisilla saada aikaan merkittävä vipuvaikutus. Yrity sten hyödyksi koituvien rahoitustoimenpiteiden on oltava yhdenmukaisia saavien yritysten valtion valintaperusteiden on vastattava yhteisön suositusta K(96) 261 lopullinen. tukia koskevan yhteisön politiikan kanssa. Tukea talousarviovaroilla Takauslähestymistapa on valittu myös kasvuaj a ympäristöä koskevassa kokeiluhankkeessa, jossa ympäristön kannalta hyödyllisiä investointeja tekevät yritykset voivat saada EIR:n lainatakauksia veloituksetta. On syytä todeta, että rahaston vastuusitoumukset eivät rasita yhteisön talousarviota, koska rahasto vastaa kaikkiin takausten perusteella esitettyihin vaatimuksiin. D. EUROOPAN INVESTOINTIRAHASTON LYHYT KUVAUS Euroopan investointirahaston perustamisesta päätti Edinburghissa kokoontunut Eurooppa neuvosto. Rahastolla on 2 milj ardin ecun suuruinen peruspääoma, j osta yhteisö on merkinnyt 30 prosenttia ja Euroopan investointipankki (EIP) 40 prosenttia. Merkittävä määrä kaikkia Euroopan unionin jäsenvaltioita edustavia rahoituslaitoksia (tällä hetkellä 78) muodostaa rahaston osakaspohjasta kolmannen osan. Rahasto on virallisesti perustettu 14 päivänä kesäkuuta 1994, ja se sijaitsee Luxemburgissa. Euroopan investointirahaston toiminta keskittyy kahteen yhteisön mielenkiinnon kohteena olevaan kohde-alueeseen, jotka ovat Euroopan laajuiset verkot sekä pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset)Rahastomyöntäätällähetkellälainatakauksiamolemmillatoiminta- aloilla. Sen perussääntö antaa sille myös mahdollisuuden myöntää oman pääoman ehtoista rahoitusta, mikä edellyttää rahaston yleiskokouksen myönteistä päätöstä kesäkuussa 1996. Toiminnan alkamisen jälkeen EIR on hyväksynyt toimenpiteitä noin 1,5 miljardin ecun arvosta, josta noin 10 prosenttia koskee pk-yrityksiä; arviointivaiheessa on lisäksi pk- yrityksiä koskevia muita toimenpiteitä. Lisäksi rahasto valmistelee parhaillaan kasvua ja ympäristöä koskevan ohjelman yhteydessä yhteensä noin 0,5 miljardin ecun suuruisten sopimusten allekirjoittamista. E. EHDOTETUN YHTEISÖN TAKAUSJÄRJESTELMÄN KUVAUS Samaan aikaan kun pk-yritykset ja erityisesti pienet yritykset ovat epäedullisessa asemassa pankkirahoituksen saamisessa, ne luovat myös eniten työpaikkoja. Liitteenä oleva päätös takausjärjestelmän luomisesta, joka neuvostoa pyydetään antamaan, kannustaa tehokkaasti näiden yritysten investointiohjelmia silloin, kun niihin liittyy työpaikkojen luominen. Järjestelmällä on kaksitahoinen vaikutus, sillä se ei ainoastaan helpota pankkirahoituksen saatavuutta vaan myös alentaa lainanottajilta perittäviä korkokuluja. Mahdollisuus hyötyä lainatakausjärjestelmästä rajataan pk-yrityksiin ja erityisesti pieniin yrityksiin, ja kyseeseen tulevat ainoastaan investointihankkeet, joihin liittyy työpaikkojen luomista. EIR:n myöntämät takaukset kattavat yleensä 50 prosenttia lainamäärästä, kun taas kansainväliset investoinnit (kuten tuotanto- tai tutkimuslaitoksen tai jakelujärjestelmän perustaminen toiseenj äsenvaltioontaikkayhtei syrityksen perustaminen) asetetaan etusij alle, jolloin niiden saamat takaukset kattavat jopa 75 prosenttia lainamäärästä. Euroopan investointirahasto huolehtii järjestelmän toteutuksesta, ja lainat myöntää ympäri Euroopan unionia rahoituksen välittäjinä toimivien rahoituslaitosten verkosto. Komissio ja investointirahasto varmistavat välittäjien verkoston riittävän laajuuden, jotta varmistetaan, että järjestelmän toiminta perustuu pk-yritysten eduksi koituvaan täydelliseen kilpailuun. Lähtökohtana on, että verkostoon kuuluvat lähinnä pankit, jotka toimivat välittäjinä EIP:n globaalilainaohjelmassa. Investointipankin luototusta koskevilla ehdoilla varmistutaan siitä, että lainat käytetään tuottaviin investointeihin ja sopiviin hankkeisiin. Tässä verkostossa etusijalle asetetaan lisäksi rahoituslaitokset, joilla on erityistä kokemusta pk-yritysten luototuksesta täyttävillä rahoituslaitoksilla on myös mahdollisuus liittyä verkostoon ja osallistua järjestelmään (esimerkiksi takuulaitoksilla). Rahasto allekirjoittaa puitesopimukset näiden rahoituslaitosten kanssa. tarpeelliset vaatimukset ja kiinnostusta siihen. Muilla Tähän uuteen järjestelmään sovellettavat yksityiskohtaiset ehdot ja edellytykset kirjataan yhteistyösopimukseen, jonka komission ja EIR:n on tarkoitus allekirjoittaa. Työpaikkojen luomiseen liittyvät ehdot ovat suurelta osin samankaltaisiakuin pk-yritysten luottojärjestelyä koskevat ehdot. F RAHOITUS JA ARVIOINTI Ehdotettu neuvoston päätös koskee alustavaa järjestelmää, joka on voimassa enintään 24 kuukautta hy väksy m ispäivästä, ja joka rahoitetaan kokonaan 25 miljoonasta ecusta, jotka on merkitty vuoden 1996 talousarvioon kohtaan työllisyys ja kasvu Euroopan osalta (B5-322). Tämä edellyttää täydentävän tai korjaavan talousarvion myöntämistä kyseiselle kohdalle. Edellä mainittu talousarviosta saatava tuki mahdollistaa EIR:n takauksia yhteensä 1000 miljoonan ecun arvoista lainasalkkua varten. Takausprovisioiden aiheuttamien kustannusten kattamiseksi tarkoitetut talousarviomäärärahat siirretään suoraan rahastoon ja erityiselle yhteisön tilille. Näin ollen rahoituksen välittäjät sen paremmin kuin lopulliset takauksen saajatkaan eivät saa yhteisön varoja suoraan. Komissio toimittaa budjettivallan käyttäjälle säännöllisesti selvitykset järjestelmän täytäntöönpanosta, ja laatii kokonaisarvion järjestelmän toiminnasta ja vaikutuksesta 18 kuukauden kuluessa järjestelmän käyttöönotosta. Tämän perusteella komissio päättää, ehdottaako se lainsäädäntövallan käyttäjälle järjestelmän jatkamista. Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI investointien lainatakauksista pienille ja keskisuurille yrityksille työpaikkojen luomiseksi EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 235 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen(1), ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(2), sekä katsoo, että Eurooppa-neuvosto kokoontuessaan Brysselissä 10 ja 11 päivänä joulukuuta 1993 hyväksyi kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä koskevan valkoisen kirjan perustaksi yhteisön ja sen jäsenvaltioiden toimenpiteille, joilla tuetaan pk-yritysten kehittymistä yhteisön paremman kilpailukyvyn avaintekijänä; valkoisessa kirjassa ja erityisesti sen 2 luvussa korostetaan pk- yritysten merkitystä Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn kannalta, ja erityistä huomiota kiinnitetään tarpeeseen parantaa rahoituksen ja luottojen saatavuutta, komissio esitti Eurooppa-neuvostolle Madridissa 15ja 16 päivänä joulukuuta 1995 kertomuksen pk-yritysten roolista työllisyyden, kasvun ja kilpailukyvyn elinvoimaisena lähteenä Euroopan unionissa, jonka kertomuksen III D luvussa komissio esitti konkreettisia toimenpide-ehdotuksia siitä, miten voidaan parantaa pk-yritysten mahdollisuuksia käyttää sopivia rahoituslähteitä Eurooppa-neuvoston puheenjohtajiston päätelmissä Madridissa viitataan pk-yrityksiä koskevaan politiikkaan liittyen tarpeeseen "parantaa niiden rahoituksellista toimintaympäristöä edistämällä niiden pääsyä pääomamarkkinoille ja kannustettava Euroopan investointirahaston tehtävän kehittämistä enemmän pk-yritysten suuntaan", neuvosto on tehnyt 14 päivänä kesäkuuta 1993 päätöksen 93/379/ETY(3), joka koskee yhteisön monivuotista toimintaohjelmaa; 20 päivänä maaliskuuta 1996 komissio on hyväksynyt ehdotuksen kolmannesta monivuotisesta ohjelmasta, joka koskee yrityksiä ja erityisesti pk- yrityksiä Euroopan unionissa(4); käsillä olevan päätöksen olisi täydennettävä näitä ohjelmia ja muodostettava osa pk-yrityksiä ja käsityöteollisuutta varten laaditusta yhdennetystä ohjelmasta, neuvosto on antanut 22 päivänä marraskuuta 1993 päätöslauselman yritysten, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten sekä käsityöteollisuuden, kilpailukyvyn ja työllistämiskehityksen vahvistamisesta(5) (i) (2) (3) (4) (5) EYVL No C. EYVL No C. EYVLN:oL 161, 2. 7. 1993, s. 68. EYVL N:o C. EYVL N:o C 326, 3. 12. 1993, s. 1. käsillä olevan aloitteen olisi noudatettava komission suositusta [K(96) 261 lopull], pankkilainat ovat pienten ja keskisuurten yritysten tärkeä, jollei peräti ensisijainen ulkoisen rahoituksen muoto; näillä yrityksillä on erityisiä vaikeuksia yrittäessään saada lainarahoitusta, koska luottoriskien katsotaan olevan suuremmat kui n suurill e yri tyksil 1 e my önnettävi ssä 1 ai noi ssa ja koska tällaiset yritykset eivät useinkaan pysty antamaan riittäviä vakuuksia tai muita takuita lainojen vakuudeksi; tällaisilta yrityksiltä perittävä korko on yleensä suurilta lainansaajilta perittävää korkoa korkeampi; on otettava huomioon innovatiivisten ja uutta teknologiaa koskevien investointien rahoitukseen liittyvät erityiset vaikeudet, lainatakaukset ovat merkittävä j a kustannustehokas keino helpottaa lainoj en saatavuutta j a lisäksi alentaa näiden lainojen korkoja; näiden takausten tulisi helpottaa ja edistää edunsaajayritysten investointeja, ja näitä takauksia myönnetään ainoastaan niissä tapauksissa, joissa lainat ja investoinnit johtavat työpaikkojen luomiseen; järjestelmää olisi voitava soveltaa sekä aineellisiin että aineettomiin investointeihin, ylikansallisiin investointeihin olisi kiinnitettävä erityistä huomiota, koska lainarahoituksen saatavuutta haittaavat esteet ovat kärjistyneet muihin investointimuotoihin verrattuna, Euroopan investointirahasto (EIR) perustettiin 14 päivänä kesäkuuta 1994 myötävaikuttamaan yhteisön tavoitteiden saavuttamiseen Euroopan laajuisiin verkkoihin tehtävien ja pienten ja keski suurten yrity sten investointejaedistämällä,janeuvostonpäätöksellä94/375/EY(6)yhteisöstä tuli rahaston jäsen, rahastolla on oikeus myöntää lainatakauksia perussääntönsä mukaisesti; näitä lainatakauksia vastaavien takausprovisioiden kustannuksesta vastaa joko lainatakauksen edunsaaja tai vaihtoehtoisesti kolmas, erityisesti yhteisö, yhteisön maksama takausprovisio merkitsee sitä, että lainatakaukset myönnetään kustannuksitta edunsaajalle; näihin lainatakauksiin liittyvät luottoriskit eivät rasita yhteisön talousarviota, vaan ovat EIR:n kannettavana; näin ollen merkittävä vipuvaikutus voidaan aikaansaada rajallisilla talousarviovaroilla, EIR on ilmaissut olevansa valmis osallistumaan tämän päätöksen täytäntöönpanoon, EIR ja komissio tekevät yhteistyösopimuksen tämän päätöksen täytäntöönpanosta; Euroopan investointipankki (EIP) on läheisesti mukana tämän päätöksen täytäntöönpanossa; EIR:n takaamia lainoja tarjotaan rahoituksen välittäjien verkoston välityksellä kaikkialla yhteisössä, provisioiden maksamiseen tarvittavat talousarviovarat maksetaan suoraan EIR:lle erityiselle yhteisön tilille, lainatakauksia tarjotaan kaikkialla yhteisössä ja ne toteutetaan mahdollisimman nopeasti, ja perustamissopimuksessa ei ole muuta tämän päätöksen tekemiseen valtuuttavaa määräystä kuin 235 artikla, (6) EYVL N:o L 173, 7. 7. 1994, s. 12. ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla Yhteisö myöntää tukea niiden takausprovisioista aiheutuvien kustannusten maksamiseksi, jotka liittyvät Euroopan investointirahaston yhteensä yhden miljardin ecun suuruista lainamäärää varten myöntämiin lainatakauksiin, jollei yhteisön talousarvioon kirjatuista määrärahoista muuta johdu. Ainoastaan lainoille, jotka on myönnetty työpaikkoja luovia investointihankkeita varten pienille ja keskisuurille yrityksille, voidaan antaa mainittu takaus. Erityisesti pienet yritykset ovat etusijalla. Takaukset ovat voimassa koko laina-ajan ja kattavat yleensä 50 prosenttia lainamäärästä. EIR myöntää ne tavanomaisin, takauksiin sovellettavin ehdoin. Ylikansallisten investointien osalta takaukset voivat kattaa enintään 75 prosenttia lainamäärästä. 2 artikla Järjestelmän alkuvaihe on voimassa enintään 24 kuukautta käyttöönottopäivästä. EIR hallinnoi järjestelmää yhteisön nimissä yhtä huolellisesti kuin sen omista varoista toteutettuja toimia. Komission ja EIR:n välisessä yhteistyösopimuksessa vahvistetaan tämän päätöksen täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset ehdot ja edellytykset, jotka liittyvät erityisesti työpaikkojen luomisen seurantaan. 3 artikla Komissio tiedottaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle tämän päätöksen täytäntöönpanosta. Komissio laatii erityisesti EIR n sille toimittamien tietojen perusteella 18 kuukauden kuluessa järjestelmän käyttöönotosta arvion järjestelmän kokonaiskäytöstä ja vaikutuksesta työpaikkojen ja investointien luomiseen, erityisesti alkuvaihetta seuraavan mahdollisen tulevan toiminnan arvioimiseksi. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja RAHOITUSSELVITYS 1. TOIMENPITEEN NIMI: ELISE lainatakausjärjestelmä työpaikkojen luomiseksi) (European Loan Insurance Scheme - for Employment) (Euroopan 2. BUDJETTIKOHTA / -KOHDAT: Momentti B5-322 3. OIKEUDELLINEN PERUSTA: Perustamissopimuksen 235 artikla 4. TOIMENPITEEN KUVAUS: 4. 1. Toimenpiteen yleistavoite: helpottaapientenyritystenmahdollisuuksiasaadalainarahoitusta Euroopan investointirahaston (EIR) myöntämin lainatakauksin; järjestelmä koskee ainoastaan yrityksiä, jotka luovat uusia työpaikkoja. 4. 2. Toimenpiteen säädetty kestoaika: 1996 5. MENOJEN JA TULOJEN LUOKITUS: 5. 1. Ei-pakollinen 5. 2. Jaksotetut määrärahat 6. MENO-/TULOLAJI: Menot muodostuvat tuesta, jonka tarkoitus on kattaa takausprovisioista aiheutuvat kulut, jotka Euroopan investointirahasto perii lainatakausten myöntämisestä edunsaajayrityksille 1 miljardin ecun suuruisia lainoja varten, jotka hyväksytyt rahoituksen välittäjät ovat myöntäneet. Lainatakaukset järjestetään edunsaajille veloituksetta siten, että takausprovisiot maksetaan yhteisön talousarviosta. 7. TALOUDELLISET VAIKUTUKSET: 7. 1. Toimenpiteen kokonaiskustannusten laskentatapa tuki Kokonaiskustannusten arvioidaan olevan 25 miljoonaa ecua (jossa otetaan huomioon se, että kyseinen siirretään' investointirahastoon nykyarvomenetelmää käyttäen). Tämä kustannusarviosisältäärahastonkaikkitoimintakustannukset(johtaminen, hallinto, valvontajne), tiedotuskustannukset ja kustannukset, jotka aiheutuvat toimenpiteen riippumattomasta arvioinnista. 7. 2. Kustannusten jakautuminen toimenpiteen osatekijöiden mukaan (nykyisinä määrärahoina) | | Tuki (takausprovisiot) | Talousarvio 1996 25,0 milj. ecua | YHTEENSÄ 25,0 milj. ecua | 7. 3 Määrärahojen alustava suunnitelma 7. 3. 1 Ehdotettua uutta toimenpidettä koskeva suunnitelma Maksusitoumuksiin käytettävät määrärahat Maksumääräyksiin käytettävät määrärahat | 1996 25,0 25,0 | YHTEENSÄ 25,0 =^= =| 25,0 (nykyisiä määrärahoja, miljoonaa) PETOSTENVASTAISET SÄÄNNÖKSET arvioinnista, valvonnasta ja hallinnoinnista huolehtivat hyväksytyt Lainojen rahoituspalvelun välittäjät investointirahaston asettamien tiettyjen sopimusehtojen mukaisesti. Välittäjät pyrkivät lainajärjestelyn onnistuneeseen lopputulokseen, koska ne kattavat lainoihin liittyvän luottoriskin jäljelle jäävän osan. Työpaikkojen luomisen osalta komissio ja investointirahasto käyttävät hallinnollista seurantamenetelmää, jonka tarkoitus on varmistaa, että edunsaajat ovat täyttäneet vaaditut ehdot. KUSTANNUSVAIKUTTAVUUSANALYYSI: 9. 1. Erityistavoitteet Ehdotettu toimenpide edistää ja nopeuttaa pienten ja keskisuurten yritysten investointiohjelmia, koska lainatakaukset helpottavat ja parantavat näiden yritysten mahdollisuuksia saada lainarahoitusta. Lainatakaukset alentavat myös näistä lainoista perittävää korkoa. Ehdotettu toimenpide suunnataan erityisesti investointiohjelmiin, jotka johtavat uusien työpaikkojen luomiseen. Lisäksi investoinnit, joita varten lainatakaukset on myönnetty, vahvistavat näiden yritysten kilpailukykyä ja kannattavuusnäkymiä ja myötävaikuttavat talouskasvuun. Kohderyhmä: pienet ja keskisuuret yritykset, jotka luovat työpaikkoja. 9. 2 Toimenpiteiden perustelut: Helpottamalla pk-yritysten ja erityisesti pienten yritysten mahdollisuuksia saada pankkirahoitusta ja alentamalla tämän lainarahoituksen kustannuksia kannustetaan merkittävästi näitä yrityksiä harkitsemaan lisäinvestointeja, erityisesti sellaisia, joihin liittyy työpaikkojen luominen. Tällaisten yritysten tuotannollisten investiointien uusi sysäys vahvistaa osaltaan talousnäkymiä Euroopan unionissa ja synnyttää usia työpaikkoja. Toimenpiteen toteuttamisessa käytettävien menettelytapojen valinta: lainatakausten hyödyllisyydestä keinona piristää erityisesti pk-yritysten investointeja on laajasti aiempaa osoitusta eri tasoilla. Lainatakaukset ovat erittäin oleellisia, koska tällaisilla yrityksilläon yleensä vaikeuksia saada riittävää rahoitusta johtuen siitä, että luottoriski arvioidaan tavallista suuremmaksi ja/tai niillä ei ole mahdollisuutta järjestää riittävää vakuutta. Lainatakaukset myöntää Euroopan investointirahasto, joka on perustettu edistämään yhteisön edun mukaisia tavoitteita erityisesti Euroopan laajuisten verkostojen ja pk-yritysten rahoituksen osalta. Yhteisö on investointirahaston osakas ja omistaa 30 prosenttia merkitystä pääomasta, samalla kun investointipankki omistaa 40 prosenttia. Tästä on se etu, että yhteisön tuki voidaan kanavoida arvostetun laitoksen kautta, joka tuntee yhteisön menettelytavat ja joka on tiiviissä yhteydessä Euroopan investointipankkiin. 9. 3 Toimenpiteiden seuranta j a arviointi : Seuraaviin seikkoihin kiinnitetään huomiota arvioitaessa ehdotetun toimenpiteen kokonai stehokkuutta: tämän aloitteen seurauksena luotujen työpaikkojen kokonaismäärä tämän aloitteen perusteella nostettujen lainojen kokonaismäärä tämän toimenpiteen yhteydessä toteutuneiden investointien kokonaismäärä Budjettivallan käyttäjälle tiedotetaan tämän aloitteen vaikutuksesta. Toiminnan mahdollista jatkamista tarkastellaan saatujen tulosten ja aloitteen arvioinnin perusteella, joka toimitetaan budjettivallan käyttäjälle 18kuukauden kuluessa aloitteen käyttöönotosta. 10. HALLINTOMENOT Ehdotettu toimenpide ei aiheuta komission henkilöstön lisäystä eikä hallintomenoja. 10 ISSN 1024-4492 KOM(96) 155 lopullinen ASIAKIRJAT FI 08 10 04 Luettelonumero : CB-CO-96-179-FI-C ISBN 92-78-02850-9 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg 11 ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^^


title: MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA- PARLAMENTET om oprettelse af en EU-delegation

eurovoc_concepts:
Bosnia and Herzegovina
Commission Delegation
aid programme
settlement of disputes

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 24. 04. 1996 KOM(96) 181 endelig udg. MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET pm oprettelse af en EU-delegation Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet om oprettelse af en EU-delegation Resumé Rådet og Europa-Parlamentet underrettes i denne meddelelse om Kommissionens hensigt om at oprette en delegation i følgende hovedstad: Sarajevo (Bosnien-Herzegovina) 1. Indledning Efter meddelelserne om oprettelse af nye delegationer i juni 1988, juni 1989, september 1990, oktober 1991, september 1992, juli 1994 og juni 1995 er det nødvendigt at foretage en yderligere undersøgelse af Kommissionens repræsentation uden for Fællesskabet set i lyset af den internationale udvikling og især efter fredsaftalen i Bosnien. 2. Delegationer oprettet for nylig I 1995 meddelte Kommissionen oprettelsen af fem nye delegationer. Der er oprettet delegationer i Riga (Letland), Tallinn (Estland), Vilnius (Litauen) og Colombo (Sri Lanka). Den femte, i Managua (Nicaragua), oprettes i 1996. 3. Planlagt oprettelse af ny delegation Sarajevo ^Bosnien-Herzegovina) Afslutningen af fredsaftalerne i Dayton sidste år og Det Europæiske Fællesskabs deltagelse i de internationale bestræbelser i forbindelse med genopbygningen gør det nødvendigt, at Kommissionen formelt er repræsenteret i Sarajevo. Gennem PHARE er Fællesskabet ved at gennemføre et bistandsprogram på 62,5 mio. ECU, som skal forlænges i anden halvdel af 1996. Kommissionen foreslår også et genopbygningsprogram på 100 mio. ECU. Desuden er Bosnien-Herzegovina en meget stor modtager af humanitær bistand gennem ECHO. Dette gør EF til den vigtigste donor i Bosnien-Herzegovina. I øjeblikket er Kommissionen repræsenteret med en særlig udsending. Formålet med den formelle oprettelse af en delegation er at give mulighed for at forhandle en etableringsaftale med landets regering, hvorved der bl. a. kunne ydes diplomatisk beskyttelse til delegationens personale og ejendom i henhold til Wiener-konventionen. 4. De nødvendige bevillinger og stillinger fremskaffes over 1996-budgettet. FINANSIERINGSOVERSIGT SARAJEVO artikel konto TEKST PERSONAIÆUDOFTER Lønninger, tillæg, godtgørelser og refusioner for tjenestemænd og A 600 A 6000 A 6001 midlertidigt ansatte A 6002 A 6003 A 6004 A 6005 A 6006 A 6007 A 6008 A 6009 Vederlag til øvrige ansatte Udgifter til øvrige ansatte og andre tjenesteydelser Faglige efter-og videreuddannelse af tjenestemænd Udgifter og godtgørelser ved ansættelse, forflyttelse og udtræden af tjenesten Udgifter i forbindelse med receptioner og repræsentation Tjenesterejser Udgifter på det sociale og medicinske område Unge sagkyndige under uddannelse Eventuelle tilpasninger af lønninger OPRETTELSE AF 1 DELEGATION Drift i 4-5 måneder 145 000 120 000 45 000 1 500 130 000 10 000 10 000 2 000 0 12 000 ARTIKEL A 600 I ALT 475 500 FmVALTOINGSUIX2FTER Leje af bygninger og omkostninger i forbindelse hermed Opførelse og erhvervelse af bygninger Kontorinventar og -materiel Transportmateriel Udgifter til dokumentation og bibliotek Papir- og kontorartikler Andre administrative udgifter A 601 A 6010 A 6011 A 6012 A 6013 A 6014 A 6015 A 6016 A 6017 Møbler og boligudstyr A 6018 Porto, diplomatpost og telekommunikationsafgifter ARUKEL A 601 I ALT A 600 + A 6011 ALT DELEGATIONER: 1 4 tjenestemænd (2A+1B+1Q+12 lokalt ansatte 239 000 0 100 000 60 000 3 000 3 000 6 000 50 000 20 000 481000 956 500 ISSN 0254-1459 KOM(96) 181 endelig udg. DOKUMENTER DA il Katalognummer : CB-CO-96-200-DA-C ISBN 92-78-03469-X Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg


text: COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES •à -it Brussels, 24. 04. 1996 COM(96) 181 final COMMUNICATION FROM THE COMMISSION TO THE COUNCIL AND THE EUROPEAN PARLIAMENT on the opening of a Representation Office " Communication of the Commission to the Council and the European Parliament on the opening of a Representation Office Summary This Communication informs the Council and the European Parliament of the intention of tho Commission to open a Representation Office in the following capital: Sarajevo (Bosnia-Herzegovina) 1. Introduction After the Communications concerning the opening of new Delegations of June 1988, June 1989, September 1990, October 1991, September 1992, July 1994 and June 1995, a further examination of the Commission's external representation is necessary in the light of the evolution of the international situation and, in particular, following the peace agreement in Bosnia. 2. Delegations recently opened In 1995 the Commission announced the opening of five new Delegations. Those in Riga (Latvia), Tallinn (Estonia), Vilnius (Lithuania) and Colombo (Sri Lanka) are open. The fifth, Managua (Nicaragua) will open in 1996. 3. New opening envisaged Sarajevo (Bosnia-Herzegovina) The conclusion of the peace accords at Dayton last year and the participation of the European Community in the international efforts at reconstruction make it necessary that the Commission be formally present in Sarajevo. The Community is currently implementing, through PHARE, an aid programme of 62. 5 MECU which is intended to renew in the second half of 1996. The Commission is also proposing a reconstruction programme of 100 MECU. Additionally, Bosnia-Herzegovina is a major recipient of humanitarian assistance through ECHO. This makes the EC the most important donor in Bosnia-Herzegovina. At present, the Commission is represented by a Special Envoy. The purpose of formally opening a Representation Office is to be able to negotiate with the host government an Establishment Agreement which would grant, inter alia, diplomatic protection under the Vienna Convention to its personnel and premises. The necessary credits and posts will be provided from the 1996 budget. I FINANCIAL STATEMENT - OPENING OF DELEGATIONS 1896 SARAJEVO enclature 600 A 6000 A 6001 A 6002 A 6003 A 6004 A 6005 A 6006 A 6007 A 6008 A 6009 A Heading STAFF EXPENDITURE Salaries, all. & reimb. expenses, officials and temp, stajf Remuneration of other staff Expenses of other staff and payment for other services Further training of officials Exps. & allowances - recruitment, transfer* termjn. ol servie* Entertainment expenses Mission expenses Social and medical expenditure Training of young experts Any adjustments to remuneration 601 ' 6010 6011 6012 A A A A A - * 6013 Vehicles A A A A A 6014 6015 6016 6017 6018 ADMINISTRATIVE EXPENDITURE Rent and other charges on buildings Construction and acquisition of buildings Office furniture and equipment Documentation and library expenditure Stationery and office supplies Other administrative expenditure Furniture, fittings for residential accommodation Postage, diplomatic bag, telecommunications DELEGATIONS = 1 4 officials (2A + IB +1C) + 12 AL °? OPENING I D EL Official 4. § mths 145. 000 120. 000 45. 000 1. 500 130. 000 10. 000 10. 000 2. 000 0 12. 000 475. 500 239. 000 0 100. 000 60. 000 3. 000 3. 000 6. 000 50. 000 20. 000 481. 000 856. 500 ABTt&ieACOe^TOTM. AflTlCLfASOJ-TOTAL AC00 + A6Ç1 -TOTAL ISSN 0254-1475 COM(96) 181 final DOCUMENTS EN 11 Catalogue number : CB-CO-96-200-EN-C ISBN 92-78-03472-X Office for Official Publications of the European Communities L-2985 Luxembourg


text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 24. 04. 1996 K O M ( 9 6) IXl lopull. * tm > y*? 'H^;t v «te KOMISSJON TIEDONANTO NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE edustuston avaamisesta i Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille edustuston avaamisesta Tiivistelmä Tällä tiedonannolla annetaan neuvostolle ja Euroopan parlamentille tieto komission aikomuksesta avata edustusto seuraavassa pääkaupungissa: Sarajevo (Bosnia ja Hertsegovina) 1. Johdanto Kesäkuussa 1988, kesäkuussa 1989, syyskuussa 1990, lokakuussa 1991, syyskuussa 1992, heinäkuussa 1994 ja kesäkuussa 1995 annettujen uusien edustustojen avaamista koskevien tiedonantojen jälkeen on tarpeen jälleen kansainvälisen tilanteen kehityksen perusteella sekä erityisesti Bosnian rauhansopimuksen seurauksena tarkastella komission ulkomaan edustusta. 2. Äskettäin avatut edustustot Vuoden 1995 aikana komissio ilmoitti viiden uuden edustuston perustamisesta. Riian (Latvia), Tallinnan (Viro), Vilnan (Liettua) ja Colombon (Sri Lanka) edustustot on jo avattu Viides, Managuan (Nicaragua) edustusto avataan vuoden 1996 aikana. 3. Suunniteltu uusi edustusto Sarajevo (Bosnia ja Hertsegovina) Rauhansopimusten tekeminen viime vuonna Daytonissa sekä Euroopan yhteisön osallistuminen kansainvälisiin jälleenrakennusponnisteluihin aiheuttavat sen, että komission on tarpeen olla muodollisesti edustettuna Sarajevossa. Yhteisö toteuttaa tällä hetkellä PHARE-ohjelman kautta 62,5 miljoonan ecun suuruista avustusohjelmaa, joka on tarkoitus uusia vuoden 1996 toisella puoliskolla. Komissio ehdottaa myös 100 miljoonan ecun jälleenrakennusohjelmaa. Lisäksi Bosnia ja Hertsegovina on ECHO:n kautta annettavan humanitaarisen avun päävastaanottajia. Tämän vuoksi EY on Bosnian ja Hertsegovinan tärkein avustaja. Tällä hetkellä komissiota edustaa erityislähettiläs. Edustuston muodollisen avaamisen tarkoitus on mahdollistaa neuvottelut vastaanottavan maan hallituksen kanssa edustuston avaamista koskevasta sopimuksesta, joka takaisi muun muassa Wienin yleissopimuksen mukaisen diplomaattisen suojan edustuston henkilöstölle ja tiloille. 4. Tarvittavat määrärahat asetetaan käytettäviksi ja toimet täytetään vuoden 1996 talousarviosta. «I PO IA E-5 RAHOITUSSELVITYS - EDUSTUSTOJEN AVAAMINEN 1996 SARAJEVO Nimikkeistö Budjettikohta 1 EDUSTUSTON AVAAMINEN 4 virkamiestä, 5 kk A 600 HENKILÖSTÖMENOT A 6000 Virkamiesten ja väliaikaisten toimenhaltijoiden palkka, lisät ja korvaukset 145 000 120 000 A 6001 Muiden henkilöstöön kuuluvien palkat 45 000 A 6002 Muiden henkilöstöön kuuluvien kulut ja muista palveluista johtuvat kulut 1 500 A 6003 Virkamiesten täydennyskoulutus A 6004 Työhönottoon, toisiin tehtäviin siirtymiseen ja tehtävien päättymiseen liittyvät kulut ja korvaukset A 6005 Edustuskulut * A 6006 Työmatkakulut A 6007 Sosiaalis-lääketieteelliset menot A 6008 Nuorten asiantuntijoiden koulutus A 6009 Palkkojen mahdolliset mukautukset 130 000 10 000 10 000 2 000 0 12 000 MOMENTTI A 600 YHTEENSÄ 475 500 A 601 HALLINTOMENOT A 6010 Kiinteistöjen vuokraus ja muut niihin liittyvät kustannukset A 6011 Kiinteistöjen rakennuttaminen ja hankinta A 6012 Toimistokalusteet ja -tarvikkeet A 6013 Kuljetuskalusto A 6014 Asiakirjakokoelma- ja kirjastomenot A 6015 Paperi- j a toimistotarvikkeet A 6016 Muut hallintokulut A 6017 Kalusteet ja asuntojen varusteet A 6018 Postimaksut, diplomaattiposti ja televiestintämaksut 239 000 0 100 000 60 000 3000 3000 6000 50 000 20 000 MOMENTTI A 601 YHTEENSÄ 481 000 A 600 + A 601 YHTEENSÄ 956 500 EDUSTUSTOT = 1 4 virkamiestä (2A + IB + 1C) + 12 paikallista ISSN 1024-4492 KOM(96) 181 lopullinen ASIAKIRJAT FI 11 Luettelonumero : CB-CO-96-200-F1-C ISBN 92-78-03477-0 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg


title: Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) tiettyjä maatalous- ja teollisuustuotteita koskevien yhteisön autonomisten tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista annetun asetuksen (EY) N:o 3059/95 muuttamisesta

eurovoc_concepts:
agricultural product
chemical product
industrial product
tariff quota

text: 1 EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO •k it Bryssei, 24. 04. 1996 KOM(%) 176 lopull. Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) tiettyjä maatalous- ja teollisuustuotteita koskevien yhteisön autonomisten tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista annetun asetuksen (EY) N:o 3059/95 muuttamisesta (komission esittämä) 1. 2. PERUSTELUT Usean jäsenvaltion pyynnöstä komission osastot ovat tutkineet yhteistyössä asianomaisten hallitusten asiantuntijoiden kanssa mahdollisuutta avata vuonna 1996 tariffikiintiöt eri tuotteille. Tämän tullitalous-yksikön kokousten aikana tehdyn tutkimuksen tuloksena todettiin, että on mahdollista tässä suostumus asetusehdotuksessa tarkoitettujen teollisuus- ja kalastustuotteiden osalta ilman häiriöitä kyseisten tuotteiden markkinoilla. tariffikiintiöiden jäsenvaltioiden avaamiselle saada L Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o annettu tiettyjä maatalous- ja teollisuustuotteita koskevien yhteisön autonomisten tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista annetun asetuksen (EY) N:o 3059/95 muuttamisesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 28 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, sekä katsoo, että tiettyjen teollisuus- ja kalastustuotteiden tuotanto ei vuonna 1996 riitä täyttämään yhteisön jalostusteollisuuden tarpeita; tämän vuoksi kyseisten tuotteiden hankinta yhteisöön riippuu merkittävältä osin kolmansista maista tulevasta tuonnista; olisi viipymättä huolehdittava yhteisön kiireellisimmistä kyseisten tuotteiden hankintatarpeista mahdollisimman suotuisin edellytyksin, ja neuvosto on avannut asetuksellaan (EY) N:o 3059/951 vuodeksi 1996 yhteisön tariffikiintiöt tietyille maatalous- ja teollisuustuotteille; olisi lisättävä määriä rakeina olevan lasin (järjestysnumero 09. 2867) ja huopa- tai kuitukärkien (järjestysnumero 09. 2894) osalta, ja tämän asetuksen voimaantulosta olisi avattava uusia yhteisön tariffikiintiöitä, joihin sovelletaan aiheellisiin määriin perustuvaa nollatullia ja joissa otetaan huomioon tarve olla vaarantamatta kyseisten tuotteiden markkinoiden tasapainoa ja yhteisön tuotannon perustamista tai kehitystä. ON ANTANUT SEURAAVAN ASETUKSEN: / artikla Korvataan asetuksen (EY) No 3059/95 liitteenä oleva taulukko järjestysnumeroiden 09. 2867 ja 09. 2894 osalta tämän asetuksen liitteenä olevalla taulukolla. Lisäksi lisätään asetuksen (EY) N:o 3059/95 liitteeseen tämän asetuksen liitteessä olevat järjestysnumerot 09. 2701, 09. 2791, 09. 2933, 09. 2934 ja 09. 2935. Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 2 artikla Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja EYVLN:oL 326,30. 12. 1995, s. 19 3 uin: Järjestys Taricin -numero CN-koodi alajako Tavaran kuvaus Kiintiön määrä Kiintiö Kiintiökausi tulli (%) 0 09. 2701 ex 0301 92 00 ex 0302 66 00 ex 0303 76 00 10 10 10 Elävät, tuoreet, jäädytetyt tai pakastetut ankeriaat 4 0 0 0t (/lttgM/7/a-suvun lajit), savustus- tai nylkemislaitoksissa jalostettaviksi tai CN-koodiin 1604 kuuluvien tuotteiden teolliseen valmistukseen tarkoitetut (a) 09. 2933 ex 2903 69 90 1,3-dikIooribentseeni 3 000 t 0 09. 2X67 cx 3207 40 90 30 l,asi rakoina. joss:i on: : 150 t 0 - vähintään 73, nuilla enintään 77 painoprosenttia piidioksidia - vähintään 12, mutta enintään 18 painoprosenttia dibooritrioksidia - vähintään 4, mutta enintään 8 painoprosenttia polyetyleeniglykolia 09. 2935 3806 10 10 - Tuoreesta pihkasta saatu kolofoni 50 0001 09. 2934 ex 3818 00 10 30 Seostetusta piistä tehdyt levyt, CN-koodiin 8541 40 400 0001 91 kuuluvien aurinkokennojen valmistukseen tarkoitetut (a) 0 0 09. 2791 ex 3905 99 00 93 Polyvinyylibuturaali, jauheena, laminoidun 2 0 0 0t 0 varmuuslasin kalvon valmistukseen (a) 09. 2894 0x9608 91 00 20 Kynille tarkoitetut huopa-, kuitu tai muut huokoiset 180 000 000 0 kärjet ilman sisäkanavaa kpl 1. 7. 1996- 30. 6. 1997 Tämän asetuksen voimaantulo päivä - 31. 12. 1996 I II 996 - 31. 12. 1996 1. 7. - 31. 12. 1996 Tämän asetuksen voimaantulo päivä - 31. 12. 1996 1. 7- 31. 12. 1996 1. 1. 1996- 31. 12. 1996 (a) Valvottaessa, että tuotetta käytetään tähän käyttötarkoitukseen, sovelletaan asiaa koskevia yhteisön säännöksiä. RAHOITUSSELVITYS 1. 2 3. 4. 5. Asianomainen budjettikohta: 12 luvun 120 momentti Oikeusperusta: Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 28 artikla Tariffitoimenpiteen otsikko: Ehdotus: neuvoston asetus (EY) tiettyjä maatalous- ja teollisuustuotteita koskevien yhteisön autonomisten ja hallinnosta annetun asetuksen (EY) N:o 3059/95 muuttamisesta. tariffikiintiöiden avaamisesta Tavoite: Yhteisön jalostusteollisuuden hankintojen varmistaminen edullisin edellytyksin. Laskentatapa: Tavaran kuvaus Kiintiön määrän muutos (yksikköä) Arvioitu hinnan muutos (ecua/ yksikkö) Tavan omaisen tullin muutos Kiintiötullin muutos Ankeriaat 0 0 -1,2 1,3 diklooribentseeni + 30001 +1583 + 6,3 Lasi rakeina Tuoreesta pihkasta saatu kolofoni Piistä tehdyt levyt Buturaali + 7 0t 50 000 t 400 000 t 0 Huopa- kuilukärjct tai + 140 000 000 kpl 0 + 32,5 3,5 0 0 0 + 5 6,9 0 - IJ 0 0 0 0 0 0 0 Arvioitu tulojen menetyksen muutos verrattuna edelliseen kiintiökauteen (ecuina) -335 + 299 187 + 16 177 + 81 250 + 96 600 0 163 982 Tulojen menetys yhteensä verrattuna edelliseen kiintiökauteen: 556 861 ecua 6. Petosten torjunta: Tariffikiintiöiden hallinnoimisesta annetuissa säännöksissä säädetään petosten ja sääntöjenvastaisuuksien estämiseksi sekä niiltä suojautumiseksi tarvittavista toimenpiteistä. r ISSN 1024-4492 KOM(96) 176 lopullinen ASIAKIRJAT FT 02 03 Luettelonumero : CB-CO-96-185-FI-C ISBN 92-78-03048-1 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg


title: COMUNICACION DE LA COMISION AL CONSEJO Y AL PARLAMENTO EUROPEO sobre la apertura de una oficina de representación

text: COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS •tr & -ir ir Bruselas, 24. 04. 1996 C ( ) M ( 9 6) IX) tinal COMUNICACIÓN DE LA COMISIÓN AL CONSEJO Y AL PARLAMENTO EUROPEO sobre la apertura de una oficina de representación comunicación de la Comisión al Consejo y al Parlamento Europeo sobre la apertura de una oficina de representación Resumen La presente Comunicación tiene por objeto informar al Consejo y al Parlamento Europeo de la intención de Comisión de abrir una oficina de representación en la siguiente capital: Sarajevo (Bosnia y Hercegovina) 1. Introducción Tras las Comunicaciones sobre la apertura de nuevas delegaciones de junio de 1988, junio de 1989, septiembre de 1990, octubre de 1991, septiembre de 1992, julio de 1994 y junio de 1995, es necesario realizar una reflexión más profunda sobre la representación de la Comisión en el exterior en vista de la evolución de la situación internacional, habida cuenta, en particular, del acuerdo de paz en Bosnia. 2. Delegaciones recientemente abiertas En 1995 la Comisión anunció la apertura de cinco nuevas delegaciones. Las de Riga (Letonia), Tallinn (Estonia), Vilnius (Lituania) y Colombo (Sri Lanka) ya están abiertas. La quinta, sita en Managua (Nicaragua), será inaugurada en 1996. 3. Nuevas aperturas en perspectiva Sarajevo (Bosnia y Hercegovina) La conclusión de los acuerdos de paz de Dayton el pasado año y la participación de la Comunidad Europea en el esfuerzo internacional de reconstrucción hacen necesaria la presencia oficial de la Comisión en Sarajevo. La Comunidad está aplicando actualmente, a través de PHARE, un programa de ayuda de 62,5 millones de ecus, que será prorrogado en el segundo semestre de 1996. Asimismo, la Comisión propone un programa de reconstrucción de 100 millones de ecus. Por otra parte, Bosnia y Hercegovina es un importante beneficiario de la ayuda humanitaria que se concede por medio de ECHO, lo que convierte a la CE en el principal donante en Bosnia y Hercegovina. En la actualidad la Comisión está representada por un enviado especial. La finalidad de la apertura oficial de una representación es poder negociar con el Gobierno del país anfitrión un acuerdo de instalación que garantice, entre otras cosas, la protección diplomática de los miembros del personal y los locales, de conformidad con el Convenio de Viena. 4. Las partidas y los créditos necesarios se suministrarán a partir del presupuesto de 1996. FICHA DE FINANCIACIÓN SARAJEVO NOMEN. DENOMINACIÓN A 600 A 6000 A 6001 A 6002 A 6003 A 6004 A 6005 A 6006 A 6007 A 6008 A 6009 GASTOS DE PERSONAL Sueldos, complementos, indemnizaciones y reembolsos de gastos de los funcionarios y agentes temporales Retribución de los otros agentes Gastos de los otros agentes y otras prestaciones de servicio Perfeccionamiento profesional de los funcionarios Gastos e indemnizaciones de selección de personal, traslado y cese de funciones Gastos de recepción y representación Gastos de misión Gastos de carácter médico y social Formación de jóvenes expertos Posibles adaptaciones de las retribuciones APERTURA DE UNA DELEGACIÓN Función. 4,5 meses 145 000 120 000 45 000 1 500 130 000 10 000 10 000 2 000 0 12 000 TOTAL DEL ARTÍCULO A 600 475 500 GASTOS DE FUNQONAMIENTO ADMINIS1RATIVO Arrendamiento y cargas de inmuebles Construcción y adquisición de inmuebles A 601 A 6010 A 6011 A 6012 Mobiliario y material ofimático A 6013 Material de transporte A 6014 A 6015 A 6016 A 6017 Mobiliario y acondicionamiento de viviendas A 6018 Gastos de documentación y biblioteca Papelería y material de oficina Otros gastos de funcionamiento administrativo Franqueo, valija diplomática e impuestos sobre telecomunicaciones 239 000 0 100 000 60 000 3 000 3 000 6 000 50 000 20 000 TOTAL DEL ARTÍCULO A 481000 601 TOTAL A600 + A601 956 500 DELEGACIONES = 1 4 funcionarios (2A+1B+1C) + 12AL ISSN 0257-9545 COM(96) 181 final DOCUMENTOS ES 11 N° de catálogo : CB-CO-96-200-ES-C ISBN 92-78-03468-1 Oficir* de Publicaciones Oficiales de las Comunidades Europeas L-2985 Luxemburgo