title: Komission työasiakirja kertomus öljyn toimitusten, -jalostuksen ja markkinoille saattamisen tilanteesta Euroopan yhteisössä

eurovoc_concepts:
EU market
oil industry
oil refining
petroleum
security of supply

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 03. 04. 1996 KOM(96) 143 lopull. KOMISSION TYÖASIAKIRJA Kertomus öljyn toimitusten, -jalostuksen ja markkinoille saattamisen tilanteesta Euroopan yhteisössä. Kertomus öljyn toimitusten, -jalostuksen ja markkinoille asettamisen tilanteesta Euroopan yhteisössä KERTOMUS LIITTEET: A B B. l B. 2 B. 3 C Cl C. 2 C3 D Dl D. 2 D. 3 D. 4. E El E. 2 E. 3 F F. l. F. 2. F. 3. F. 4. (Komission työasiakirja) SISALLYSLETTELO Yleinen taloudellinen tausta Raakaöljyn tuotanto Maailmanlaajuiset energiavarat Öljyntuotanto maailmassa Raakaöljyntuotanto Euroopan unionissa Öljytuotteiden kysyntä ja tarjonta Maailmanlaajuinen tausta Öljytuotteiden kysyntä Euroopan unionissa Öljytuotteiden tarjonta Euroopan unionissa Ympäristö Poliittinen ja taloudellinen tausta Tämänhetkiset ja ehdotetut toimenpiteet Vaikutukset päätöksentekoon Ympäri stönäkymät tuotantoketjun loppuvaiheen talouteen ja Öljyn jalostus Jalostamojen määrä, kapasiteetti ja käyttö Jalostuksen voitot ja kannattavuus Jalostuksen näkymät Öljytuotteiden markkinointi Markkinoille saattamisen alasektorin määrittely Vähittäismyynti tilastot Vähittäismyynnin markkinaosuudet ja kannattavuus Yhdenmukaistamista koskevat kysymykset Sanasto Kaaviot ja taulukot Kertomus öljyn toimitusten, -jalostuksen ja markkinoille saattamisen tilanteesta Euroopan yhteisössä (Komission työasiakirja) SISÄLLYSLUETTELO KERTOMUS Kertomuksen tausta Öljyteollisuus Jalostuksen tuottavuus Markkinointi Ympäristökysymykset Toimitusvarmuus Sisämarkkinat Päätelmät KERTOMUS Kertomuksen tausta Euroopan komissio on öljyn hintakriisien seurauksena laatinut neuvostolle säännöllisesti kertomuksia öljyn ja markkinoille saattamisen tilanteesta Euroopan unionissa 1970-luvun loppupuolelta lähtien. Näissä kertomuksissa on käsitelty muun muassa ylikapasiteetin aiheuttamia ongelmia, tiukempia ympäristövaatimuksia. Edellinen tällainen kertomus laadittiin vuonna 1992 Persianlahden kriisin jälkeen tiedonantona neuvostolle [KOM (92) 152]. toimitusten, -jalostuksen tapahtuneita muutoksia kysyntärakenteessa sekä läheistä Vastauksena tähän 30 päivänä marraskuuta 1995 annettuun kertomukseen neuvosto hyväksyi useita komission työhön vaikuttaneita päätelmiä. Kilpailukykyisen jalostamoteollisuuden strateginen merkitys tuotantom arkki n öiden vakaudelle ja yhteisön toimitusvarmuudelle tunnustettiin. Ympäristön tärkeyttä painotettiin ja suositeltiin kanssa mahdollisia ympäristötoimenpiteitä ja niiden tuottajille ja kuluttajille aiheuttamia kustannuksia koskevissa kysymyksissä. Tämän jälkeen käynnistyi komission ja teollisuuden välistä läheistä uuden muotoista yhteistyötä edustava Auto Oil -ohjelma. Ensimmäisistä tämän aloitteen pohjalta syntyneistä polttoaineen määrittelyä (bensiini ja diesel) ja moottoriajoneuvojen päästöstandardeja koskevista ehdotuksista keskustellaan tällä hetkellä. teollisuuden yhteistyötä Toinen neuvoston suosituksista oli öljytuotteiden käyttöä voiman tuotannossa koskevien nykyisten rajoitusten tarkistaminen (Direktiivi 75/403/EY). Tämä on johtanyt siihen, että Euroopan unionin energiapolitiikkaa käsittelevässä valkoi-sessa kirjassa [ COM (95) 682] ehdotettiin direktiivin kumoamista. Tuottajan ja kuluttajan välisen keskustelun tukemista korostettiin ja komissio on aktiivinen; komissio osaltaan tuki Puerto La Cruzissa, Venezuelassa, ollut tässä syyskuussa 1995 pidetyn kansainvälisen energiakonferenssin järjestämistä, johon tuottaja- ja kuluttajamaiden ministerit kokoontuivat keskustelemaan yhteisen kiinnostuksen kohteina olevista energiakysymyksistä. Neuvosto tunnusti uudelleen, että on tarpeen jatkaa näiden säännöllisten komission tarkistusten tekemistä, ja kiinnitti keskusteltaessa energiapolitiikasta. niiden merkitykseen yhteisölle huomiota Tämä kertomus perustuu 30 päivänä marraskuuta 1992 tehdyssä neuvoston päätelmässä 0369/92 annettuun valtuutukseen, jossa komissiota rohkaistiin analysoimaan säännöllisesti öljymarkkinoiden ja jalostamotoimialan tilannetta yhteisössä ja jossa komissiota pyydettiin "käymään perusteellisia keskusteluja öljyteollisuuden kanssa ennen ympäristönsuojelutoimenpiteiden käyttöönottoa, erityisesti tällaisten toimenpiteiden tuottaja- ja kuluttajahintoihin kohdistamien vaikutusten osalta". Kertomusta laadittaessa on otettu huomioon tällä alalla vuoden 1992 jälkeen tapahtunut kehitys sekä vastavalmistunut energiapolitiikkaa koskeva valkoinen kirja, jossa kehitetään kolmeen tälle sektorille olennaiseen pääpilariin eli kilpailukykyyn, ympäristöön ja toimitusvarmuuteen energiapolitiikka. perustuva yhteisön Näin ollen tämän kertomuksen tavoite on sektoria koskevien avainkysymysten (öljyntuotanto ja -jalostus sekä markkinoille asettaminen) ja erityisesti jalostamoteollisuuden ja toimintakyvyn, ympäristön, sisämarkkinoiden määrittely ja tutkiminen sekä tarvittaessa yhteisöön kohdistuvien vaikutusten selittäminen. toimitusvarmuuden Tämä kertomus perustuu toimialasta tehtyyn laajaan analyysiin, jota edelsivät teollisuusjärjestojen kanssa käydyt pitkähköt yksittäisten öljy-yhtiöiden neuvottelut, myös kansalliset viranomaiset antoivat oman panoksensa. Tässä analyysissä esiin tulleet pääkohdat ja päätelmät on esitetty niin, etttä ne käsittävät tärkeimmät kysymykset ja päätelmät ja niin, että näitä kysymyksiä käsitellään tarkemmin yleistä taloudellista taustaa vasten. ja Öljyteollisuus Öljy muodostaa ylivoimaisesti suurimman osan yhteisön energiankulutuksen kokonaismäärästä. Määrällisesti laskettuna kulutuksen odotetaan nousevan sen prosentuaalisen osuuden seuraavien 25 vuoden aikana huolimatta marginaalisesta laskusta 42 prosentista 36 ja 38 prosentin välille. Nämä luvut on saatu 2020 -tutkimuksesta, joka laadittiin osana energiapolitiikkaa koskevaa sovittaa yhteen valkoista kirjaa; keskustelut kasvihuonekaasupäästöjä koskevien yhteisön kansainvälisten velvoitteiden kanssa, käydään erikseen. Yhteisö on maailman suurin raakaöljyn nettotuoja. Sen tuotteiden kokonaistuonti- ja vienti ovat suunnilleen yhtä suuria ja sille on luonteenomaista avoin kauppapolitiikka. siitä, miten ne voidaan Öljysektori on yhteisötalouden tärkeä yhteistyökumppani. Lisäksi tämän sektorin eri osien (erityisesti jalostus ja markkinoille saattaminen) menestys on ollut ja on edelleen strategisesti tärkeä yhteisölle energian alalla sekä taloudellisesti että sosiaalisesti. Sektori on tällä hetkellä muutosvaiheessa ja uudet liittolaiset sekä yhteisyritykset ovat mahdollisia, kun yritykset mukautuvat muuttuviin kaupankäyntioloihin yhteisössä ja uusiin markkina-mahdollisuuksiin erityisesti Aasiassa. loppupään tuotantoketjun Kertomuksessa keskitytään pääasiassa sektoriin (downstream), eli jalostukseen ja markkinoille saattamiseen yhteisössä. Näitä kahta toimialaa pidetään laajalti erillisinä, vaikka yksittäisten jalostamojen ja tiettyjen markkinoiden läheisyys, joka heijastaa jakelukustannusten tärkeyttä, on myös vaikuttava tekijä. Öljy-yhtiöt ovat usein vertikaalisesti yhdentyneitä, tutkimuksesta ja tuotannosta (tuotantoketjun alkupää jalostukseen ja markkinoille saattamiseen (tuotantoketjun loppupää) sekä harjoittavat usein myös laajoja kemianteollisuuden toimintoja. Yhdentyneen kokonaisuuden taloudellista suoritusta pidetään usein tilan tai kannattavuuden mittarina ja muutamat viimeaikaiset teollisuuden yhdistetyt tuottoi lm oi tukset ovat olleet hyviä. On kuitenkin tärkeää tarkastella jokaista toimintoa erikseen, koska on mahdollista osallistua ainoastaan yhteen ja ketjun markkinointiyhtiöihin. Nämä kilpailevat tiettyjen toimialojen sisällä ja tästä syystä jokaista yksittäistä toimintoa on tarkasteltava erillisenä. jalostamoyhtiöihin tutkimusyhtiöihin, esimerkiksi osaan, 10 11 12 13 14 turvannut yhteisön öljytuotteiden, kuten Jalostamosektori on vastaavasti liikennepolttonesteiden ja lämmitysöljyjen toimitukset kilpailukykyisillä hinnoilla ja parantanut samanaikaisesti ympäristösuoritustaan. Tämä kertomus paljastaa kuitenkin jalostamojen kannattavuudessa tiettyjä suuntauksia, joilla voi olla kielteinen vaikutus teollisuuden mahdollisuuksiin jatkaa jatkuvia investointeja vaativaa rooliaan, kun otetaan huomioon yhteisön ulkopuolella olevat mahdollisuudet, jotka voivat osoittautua investointeina houkuttelevimmiksi kuin yhteisön sisällä olevat. Jalostuksen kannattavuus Jalostamosektori on kärsinyt huonosta kannattavuudesta jonkin aikaa. Jalostus- prosessin yksinkertaisimman osan, tislaamall a tapahtuvan ensimmäisen jalostuksen, voitot ovat tällä hetkellä lähes olemattomat, kun taas jalostusastetta parantavien prosessien, kuten katalyyttisen reformoinnin ja krakkauksen, joita käytetään puolivalmisteiden laadun parantamiseen,voitot jäävät liian pieniksi. Yksittäiset jalostamot saattavat pystyä kattamaan toimintakustannukset mutta sektorin teollisen kehityksen ylläpitämiseen ei riitä pelkästään käteiskustannusten kattaminen. Ongelman kolme tärkeintä osa-aluetta esitetään pääpiirteissään jäljempänä. Jalostamo- ja kysyntäpuolella on kaksi vaikuttavaa tekijää, ylimääräinen jalostuskapasiteetti ja tuotevalikoimat, erityisesti bensiinin ja dieselin suhteellinen kysyntä. Yhteisön on tuotantopuolella tapahtunut muutos kohti kevyempiä raakaöljyjä. Tästä syntyy toimialalle tyypillisiä erityisongelmia ja yhdistettyinä ne ovat vaikuttaneet myös tuotteiden välisiin hintaeroihin, kuten on jäljempänä selvitetty. Sääntelyä koskevalla kehyksellä, jonka puitteissa teollisuus toimii, on ollut myös ratkaiseva merkitys (ympäristölainsäädäntö, öljytuotteiden verotusjärjestelmä). raakaöljyntuotannon jalostamojen rakenteessa Ylimääräistä jalostuskapasiteettia on kahta tyyppiä, ensinnäkin on ylimääräistä raakaöljyn tislauskapasiteettia, joka liittyy jalostetun raakaöljyn määrään. Toiseksi on ylimääräistä muuntokapasi teetti a, jossa muunnetaan raakaöljyä tislaamalla saatu tuotteiksi kuten vähäarvoinen polttoöljy kevyemmiksi bensiiniksi. ja arvokkaammiksi Tässä yhteydessä kannattaa mainita, että ilmoitettujen korkeiden käyttöasteiden ja ylimääräisen kapasiteetin välinen selkeä ristiriita voidaan selittää huonolaatuisilla laskenta perustuu jalostamon käyttötiedoilla. Käytön prosentuaalisen tason ajan kuluessa toimija voi ensimmäiseen noteerattuun nimelliskapasiteettiin, teknisten parantaa tätä teknologisena kehittelynä tehtyjen jalostuslaitteiden lisäykset "kapasiteetin hitaassa kasvussa" eivät parannusten avulla. Nämä 15 16 17 18 19 20 välttämättä ole kilpailullisista syistä julkisia, ja tällä hetkellä ylikapasiteettia onkin enemmän kuin tiedot osoittavat. Raakaöljyn ylimääräinen tislauskapasiteetti on pitkäkestoista, kuten on jo todettu, ja samaan aikaan kun teollisuus on viimeisen viidentoista vuoden aikana yrittänyt voimakkaasti vähentää ylimääräistä kapasiteettia, sitä on edelleen olemassa, vaikkakin vähenevässä määrin. Edellä mainitut "kapasiteetin hitaan kasvun" lisäykset, joita tapahtuu myös muuntolaitoksissa, eivät auta tilannetta. Ylimääräinen muuntokapasiteetti on syntynyt viime vuosien liikainvestointien seurauksena. Tämä on tapahtunut lähinnä kahdesta syystä. Ennen kaikkea tuotevalikoiman kysynnässä tapahtuneen muutoksen takia. Dieselin ja bensiinin välille ennustettiin toisenlaista suhdetta, kuin niillä itseasiassa oli sekä aliarvioitiin dieselin kysynnän kasvu ja yliarvioitiin bensiinin kysynnän kasvu (jälkimmäisen kysyntä itse asiassa putosi). Toiseksi tuotannon puolella ennustettiin, että ajanjakson kuluessa käytettävissä olevat raakaöljyt tulisivat keskimäärin raskaammiksi, kun ne itse asiassa tulivat kevyemmiksi. Tämä vuorostaan johtui Saudi Arabian myyntiin asettaman raakaöljy-"korin" kevenemisestä voittojen maksimoimiseksi sekä Pohjanmeren yleensä kevyemmän raakaöljyn paljon odotettua korkeammasta tuotantotasosta. Tämän mahdollistivat tuotantoketjun alkupään sektorin kustannusten vähennykset ja tekniikan kehitys. Yleensä tarvittiin pikemminkin vähemmän muuntojalostus- kapasi teetti a, koska kevyempien raakaöljyjen jalostus tuottaa enemmän kevyempiä tuotteita. todetaan sääntelyä Lopuksi vaikutus. koskevien Ympäristönsuojelutoimenpiteiden kustannukset ovat kasvaneet, mitä ei välittömästi voida saada takaisin tuotteiden hinnoissa nykyisissä markkinaolosuhteissa. Korkeat puhdistuskustannukset ja verojen tason ennakoimattomuus ovat myös vaikuttaneet jalostamojen investointipäätöksiin. tekijöiden suuri Näiden kolmen tekijän yhdistelmällä on ollut useita seurauksia. Lyhyellä aikavälillä jalostamokapasiteetin ja tuotteiden kysynnän välillä on vallinnut "epäsuhta", joka on vähentänyt kevyiden ja raskaiden tuotteiden välisiä eroja, mikä vuorostaan on johtanut alhaisiin investointien tuottoihin. Jalostajat eivät mielellään sulje jalostamoja korkeiden puhdistus- ja sosiaalisten kustannusten takia. Sen sijaan niillä on kiusaus valita "odottaa ja katsoa" -lähestymistapa niin kauan kuin toiminta on voitollista tai pyrkiä mieluummin myymään jalostamot, jopa hyvin alhaisella hinnalla, kuin sulkemaan ne. Tuottajien taipumus osallistua tuotantoketjun loppupäähän, mikä on tervetullut yhteisön markkinoihin sitoutumisen esittelynä, tarjoaa joukon mahdollisia ostajia, joilla voi olla erilaisia strategisia periaatteita ja jotka haluavat päästä sektorille, erityisesti kun jalostamoja on tarjolla houkuttelevilla ehdoilla. Todennäköisesti edessä on vielä uusia sulkemisia, mutta vaikka jalostamot ovat suljettuina, se ei takaa voittojen paranemista, koska kapasiteetti voidaan tehokkaasti korvata tuonnilla. 7 21 22 23 24 Markkinoille saattaminen Markkinoille saattamisen sektorin tilanne vaihtelee yhteisön alueella, mutta on kokonaisuudessaan huomattavasti paremmassa kunnossa kuin jalostus. Historial lisista syistä johtuvat rakenteelliset erot ovat tärkeässä osassa, kuten ovat myös osanottajien eri tasot tuotantoketjun alkupään ja loppupään yhdentämisessä kyseessä olevilla markkina-alueilla. Yhteisön alueella vallitsee yleinen suuntaus vähittäismyyntipaikkojen määrän vähenemiseen ja vastaavasti keskimääräisen myyntipaikkaa kohden olevan myyntiosuuden kasvuun. Uudelleenjärjestelyn vauhti yksittäisissä jäsenvaltioissa vaihtelee kuitenkin useiden tekijöiden johdosta. Useissa jäsenvaltioissa hypermarkkinoiden edistäminen perinteisten toimijoiden kustannuksella on myös ollut huomattavaa. Tällä hetkellä tämä näyttää olevan kuluttajalle edullista huomattavasti alempien tarjoushintojen vuoksi, mutta tämä pudottaa kuitenkin perinteisten toimijoiden ja erityisesti jalostajien voittoja olennaisesti niillä markkinoilla, joilla vaikutus tuntuu eniten. Tämä puolestaan vahingoittaa toimijoiden kykyä huolehtia vähittäismyynti pisteiden parantamisen useampien pääomakustannuksista johtaa vähittäismyyntipaikkojen toimijat vaihtavat vähittäismyyntipisteitä vahvistaakseen mukanaoloaan tietyillä alueilla. Tämä johtaa usein yksikköhintojen laskuun, joka voidaan jakaa kuluttajien kanssa, jos säilytetään riittävä. Tämä kehitys vaikuttaa markkinoiden kokonaisrakenteeseen ja vastaavasti perinteisen toimijan rooli on muuttumassa Ottaen huomioon muutoksen suuntaukset laajuuden edellyttävät seurantaa ja sulkemiseen. Toiseksi ja sektorin merkittävyyden, molemmat näillä markkinoilla voi jotkut puitesopimuksessa. Ympäristölainsäädäntö Ympäristökysymykset Ympäristöstä ja erityisesti ilman laadusta tunnetaan suurta huolta yhteisön alueella. Kansalaiset vaativat parannuksia, erityisiä sitoumuksia tässä suhteessa tehtiinkin koskevassa ilmastomuutosta on sektorin monimutkainen erityisesti osalta. Ympäristötoimenpiteet jalostusprosessin toimintajärjestelyt sekä tuotevaatimukset ja päästöjen rajoitukseen tarkoitetut laitteet jakeluketjussa Esimerkiksi polttoaineen määrittelyjen parantaminen ei kuitenkaan ole erillinen toimenpide vaan vaatii läheistä yhteistyötä muiden teollisuuden alojen kanssa. Tämä on ollut tilanne Auto-Oil -ohjelman yhteydessä, kaikkein kun kustannustehokkaimpien toimenpiteiden kanssa. ohjelman mukaisesti tuotantoketjun varsinaisen loppupään tasapainoa kattavat oikeaa etsitty on jalostusteollisuuden Auto-Oil -ohjelma on ilmanlaatua, päästöjä, polttoaineita ja moottori teknologi oi ta koskeva kolmikanta-aloite komission, ja moottoriteollisuuden (ACEA) välillä. Tavoite rajattiin siten, että politiikan tekijöiden käyttöön annetaan puolueeton arvio kustannustehokkaimmasta toimenpidepaketista, johon sisältyy ajoneuvoteknologia, polttoaineen laatu samoin kuin paikalliset toimenpiteet, joita tarvitaan tieliikenteen päästöjen vähentämiseksi tasolle, joka on yhdenmukainen yhteisön alueelle kehitteillä olevien ilmanlaatustandardien kanssa. (EUROPIA) 25 26 27 28 29 suunnittelee, miten voimassa olevassa Erityiset toimenpiteet otetaan yleensä käyttöön vaiheittain. Teollisuus ottaa jatkuvasti käyttöön uusia laitteita mukautuakseen aikaisempaan lainsäädäntöön, lainsäädännössä määritellyt tulevaisuuden tavoitteet saavutetaan ja osallistuu mahdollisista jatkoparannuksista käytäviin keskusteluihin. Nämä toimenpiteet edellyttävät teollisuudelta suuria kustannuksia jalostamoissa sekä varastointi- ja jakelulaitoksissa. Jokainen uusi suojelutoimenpide, kuten esimerkiksi päästötasojen alentaminen, on yleisesti ottaen suhteellisesti kalliimpi kuin edellinen, koska vielä suurempien parannusten tekniset haasteet kasvavat vastaavasti. Joitakin arvioita mahdollisista kustannuksista on liitetty liitteen taulukkoon D5. Koko yhteisö hyötyy paremmasta ilman laadusta ja ottaen huomioon vaadittujen investointien laajuuden sekäjalostamoteollisuuden pitkän tähtäimen luonteen, ovat kustannustehokkaaseen ja ennustettavissa olevat sääntelevät toimenpiteet selkeästi tarpeen näiden hyötyjen saamisen varmistamiseksi. lähestymistapaan yhdenmukaiset perustuvat Toimitusvarmuus Toimitusvarmuus on edelleen tärkeä kysymys, kuten energiapolitiikka koskevassa valkoisessa kirjassa esitettiin, vaikka lyhyellä aikavälillä vaaraa öljyn toimitusvarmuutta kohtaavasta vakavasta uhasta yhteisön alueella pidetäänkin alhaisena. Olosuhteet ovat muuttuneet huomattavasti kriisitilanteista tai piilevistä kriisitilanteista, joita oli noin kaksikymmentä vuotta sitten, kun raakaöljy- ja tuotetoimitusten lähteet ja markkinat eivät olleet niin eriytyneitä, läpinäkyviä ja tehokkaita, kuin ne ovat nykyisin. Vaikka yhteisö on jatkossakin suurelta osin maahantuodun raakaöljyn varassa, on syytä olla jatkuvasti valpas sekä lyhyellä että pitkällä aikavälillä. Yli kolme neljäsosaa maailman todetuista öljyvaroista sijaitsee poliittisesti ja/tai taloudel lisesti katsottuna mahdollisesti epävakailla alueilla. Tämä korostaa tarvittaessa muuttuviin markkinaolosuhteisiin sopeutettavien toimenpiteiden jatkuvaa tarvetta, jotta maailman ja yhteisön talouksille erittäin haitallisten äkillisten toimitus- katkojen mahdollisuuteen voidaan varautua. Kun otetaan huomioon, että jalostettujen öljytuotteiden toimitusten varmuus on korvaamaton osatekijä väestömme sosiaali s-taloudellisessa hyvinvoinnissa, voimakas ja kilpailukykyinen jalostamosektori on yhteisössä strategisesti tärkeä. turvaamiseksi on jatkettava hyvien tuottajien Tämänhetkisen vakauden ja kuluttajien välisten suhteiden kehittämistä sekä keskustelua ja mielenkiinnon kohteiden suuntaamista yhteisiin investointeihin ja toimintajärjestelyihin. Uusien alueiden hyödyntämisen mahdollistavat teknologiset parannukset edistävät tätä ja kehittävät edelleen toimitusten monipuolistumista. Tuotantoketjun alkupään investointimahdollisuudet sekä OPEC-tuottajamaissa että muissa kuin OPEC- tuottajamaissa alkavat nyt avautua yhteisön yrityksille ja tuottajien investoinnit tuotantoketjun loppupään toimialalla jatkuvat. Tällaiset toimet vahvistavat sitä tuntee koko öljysektorin yhteistä mielenkiintoa, jota kumpikin osapuoli 30 31 32 33 34 menestyksellistä toimintaa kohtaan ja niitä rohkaistaan niin kauan kuin ne perustuvat markkinaperiaatteisiin. Sisämarkkinat Öljysektorin sisämarkkinat ovat suhteellisen hyvin kehittyneet ja varsin avoimet muihin energiatoimialoihin verrattuna. Useat jalostusteollisuuden kehitystulokset ovat perustuvat siihen, että Euroopan sisämarkkinat ovat osa laajempia maailmanmarkkinoita, joilla käydään maailmanlaajuista kilpailua. On selvää, että jäsenvaltioiden välillä on tapahtunut vain vähän lähentymistä 1 päivän tammikuuta 1993 jälkeen. Edistyminen tällä alueella on vaikeaa, kuten energiapolitiikkaa koskevassa valkoisessa kirjassa esitetään, koska mielenkiinnon kohteita ja näkökantoja on useita, mutta yritykset vääristymien poistamiseksi jatkuvat. Myös tuotteiden teknisen standardisoinnin alueelta löytyy yhteisössä edelleen useita esimerkkejä, joissa olennaisesti samanlaisilla tuotteilla on erilaiset normit, mistä johtuen sisämarkkinoista ei saada täyttä hyötyä. Johtopäätökset Hyvässä kunnossa oleva öljysektori vahvistaa sosiaalista ja taloudellista kehitystä yhteisössä, tarjoaa tarvittavaa toimitusvarmuutta kilpailukykyisin hinnoin ja voi tukea parannuksia ympäristönsuojelussa. Öljyn toimitusvarmuus yhteisön alueelle kohtuullisilla hinnoilla riippuu suuresti kansainvälisten öljymarkkinoiden tasaisesta toiminnasta ja vakaudesta. Tämän vuoksi on tarpeen jatkaa keskustelu- ja tärkeimpien öljyn yhteistyöpolitiikan edistämistä ja kehittämistä yhteisön toimittajien ja kilpailijoiden kanssa kansainvälisillä markkinoilla sekä Euroopan energiaperuskirjan noudattamista ja edistämistä. On erittäin tärkeää kehittää hyvät edellytykset investoinneille. Vaikka koko teollisuus osoittaa tällä hetkellä yleisesti hyvää taloudellista tulosta pääasiassa vertikaalisen yhdentymisen ja toimintojen monipuolistumisen johdosta, on kuitenkin selvää, että yhteisön jalostamosektori on muutamien viime vuosien aikana läpikäynyt erittäin alhaisen jalostamotuottavuuden jakson, mikä johtuu sekä markkinaolosuhteista että sääntelyä koskevista tekijöistä. johtaa Tämä tilanne johtaa todennäköisesti tietyssä mittakaavassa jo alkaneeseen lyhyen aikavälin uudelleenjärjestelyprosessiin, mikä j ai ostamokapasi teetin sulkemiseen tai myyntiin. Ei kuitenkaan voida ennustaa tarkkaan missä tai milloin, tai edes kuinka paljon kapasiteettia on järjestelyssä mukana, koska yhteisön alueella asiaan liittyy niin suuri joukko tekijöitä. Komissio painottaa, että siinä määrin kuin rationalisointia tapahtuu toimialalla, yksittäisten jalostamojen täytyy olla 1980-luvun tapaan vastuussa kapasiteetin sulkemista koskevista päätöksistä. Nämä päätökset olisi tehtävä mahdollisimman kustannustehokkaalla tavalla ja niiden osalta olisi noudatettava perustamissopimuksen kilpailusääntöjä. Komissio jatkaa tilanteen seuraamista ja keskustelua teollisuuden ja jäsenvaltioiden kanssa. 35 Vahva, teknologisesti kehittynyt jalostamoteollisuus on pitkällä aikavälillä yhteisön edun mukainen. Se myötävaikuttaa toimitusvarmuuteen, ja kilpailukykyyn yleensä, varsinaiseen toimialaan ja petrokemian toimialaan, niihin liittyviin palveluihin ja 10 36 37 38 erityisesti laitetoimitusteollisuuteen, ja tietenkin työllisyyteen yhteisössä. On myös tunnustettava, että yhteisön ulkopuolisilla alueilla, joilla markkinat kasvavat ja vahvistuvat, kilpailu investoinneista kasvaa. Ympäristöpolitiikka ja ilmanlaatuun toivottujen parannusten vaatima tarvittava lainsäädäntö vaikuttavat edelleen sektoriin erityisesti vaadittujen investointien sekä laajuuden jalostamotoiminnan että markkinoille saattamisen alueella. Toimenpiteiden olisi oltava johdonmukaisia, niiden olisi noudatettava yhdenmukaistaja ennustettavissa olevaa kehystä ja perustuttava tiukan kustannustehokkaaseen lähestymistapaan. takia. Sen merkitys vaikuttaa toimintoihin edelleen Komissio tunnustaa, että vaikka jäsenvaltiot ovat yleisesti nostaneet valmis- teverojaan, maksujen lähentämistä on tapahtunut hyvin vähän. Komissio on aloittanut laajan kuulemismenettelyn, ennenkuin harkitsee mitkä ehdotukset ovat mahdollisesti tarpeen sisämarkkinoiden toiminnan parantamiseksi. Lisäksi komissio suosittelee täydentäviä tutkimuksia mahdollisista parannuksista tuotteiden teknisen standardoinnin alueella. tekee yhteisön öljy-, Komissio saattamisen teollisuudesta säännöllisesti analyysejä, joissa täsmennetään jalostamokapasiteettia ja käyttöastetta koskevia tärkeys energiapolitiikan laatimiselle ja energiapolitiikkaa koskevan valkoisen kirjan täytäntöönpanolle. tunnustetaan niiden ja markkinoille tietojamme jalostus-, sekä 11 LIITE A Yleinen taloudellinen tausta Yhteisön talous elpyi voimakkaasti vuonna 1994, mutta laajenemisen vauhti hidastui selvästi vuonna 1995. Tuotannon kasvu, joka ylsi neljään prosenttiin osan vuotta 1994, on koko vuoden 1995 osalta luultavasti 2,5 prosentin suuruusluokkaan. Vuoden 1995 näkymät ovat nyt vähemmän suotuisat kuin aikaisemmin oletettiin ja nyt näyttää siltä, että talouden kasvunäkymiin vaikuttavat kasvu jää alle kahden prosentin. Euroopan tärkeimmät voimat suhtautuvat kuitenkin suopeasti siihen, että taloudellisen toiminnan laajenemisen vauhti kasvaisi uudelleen vuoden aikana, ja vaikka vuoden keskiarvo jääneekin vuoden 1995 keskiarvon alapuolelle, voivat taustalla olevat suuntaukset kuitenkin olla positiivisia. Tärkeimpiin positiivisiin kasvuvoimiin kuuluvat. yhteisön ulkopuolinen maailman talous laajenee terveellä vauhdilla; alhaiseen inflaatioon, maltillisiin palkkapaineisiin ja varmaan tuottavuuteen liittyvät yhteisön talouden perusteet ovat lupaavia; ja investointien rahapolitiikat ovat helpottuneet Taloudelliset toiminnot ovat laajentuneet yhteisön ulkopuolella nopeasti vuodesta 1992 lähtien. Maailmankaupan elinvoima on uudistunut, kun Aasian sekä Keski- ja Itä- Euroopan (KIE) nousevat markkinat yhdentyvät nopeasti maailmantalouteen ja GATT:n Uruguayn kierroksella sovittujen kaupan vapauttamistoimenpiteiden edut alkavat vaikuttaa. Vientimarkkinoiden kasvun nopea tahti näyttää hidastuneen mutta ulkoisen ympäristön näkymät ovat edelleen varsin suotuisat. 12 LUTE B Raakaöljyntuotanto B. l Maailmanlaajuiset energiavarat Vuosien 1973 ja 1980 öljykriisien jälkeen on tehty pitkän aikavälin sopeutuksia ja energian tarjonta ja kysyntä ovat saavuttaneet uuden tasapainon. Tämän seurauksena maailmanlaajuisia energiavaroja pidetään riittävinä ja fyysisten pakotteiden uhkaa pidetään keskipitkällä aikavälillä epätodennäköisenä. Todetut öljyvarat riittävät noin. 43 vuotta (kaavio B. l). Tämä on varmasti alhaisin varannon ja tuotannon välinen suhde (vahvistetun varannon suhde tämänhetkisen tuotannon tasoon) fossiilisten polttoaineiden joukossa, vaikka öljyvarat ovat energiaa ajatellen yhtäläiset maakasuvarojen kanssa (noin 135 miljardia öljyekvivalenttitonnia). Uudet löydöt ja korkeammat talteenottoasteet käytössä olevilta öljykentiltä ovat vastanneet kulutusta tai ylittäneet sen useina vuosina - todetut varat ovat kolmikertaistuneet 1960-luvun puolivälistä. Geopoliittisesti ajateltuna on erittäintärkeää huomata, että 65 prosenttia varoista on Lähi-idässä, 11 prosenttia Venezuelassa ja Meksikossa sekä kuusi prosenttia IVY-maissa (kaavio B. 2). Maailman kiinteät polttoainevarat (tuotannon nykytasolla laskettuna) riittävät yli 200 vuotta. Todetut kaasuvarat riittävät noin 65 vuotta. Ne ovat kasvaneet viimeaikoina rinnakkain kyseisen polttoaineen kysynnän suuren kasvun kanssa. Maailman kaasuvaroista 70 prosenttia sijaitsee IVY-maissa tai Lähi-idässä ja niistä suuri osa sopivalla säteellä ajatellen taloudellisia toimituksia Länsi- tai Keski- Eurooppaan. Maailman öljyn kysynnän muutoksen vaikutuksista vallitsee epävarmuus. Öljyn kysyntä kasvaa voimakkaasti, erityisesti Kiinassa, Intiassa sekä muissa nopeasti kehittyvissä Kauko-idän maissa. Joten vaikka öljyn puute on epätodennäköistä keskipitkällä aikavälillä, kehittyvien talouksien kilpailu saattaa kasvaa, erityisesti kun sekä Yhdysvallat että Eurooppa ovat enenevässä määrin riippuvaisia maahan tuodusta energiasta. B. 2 Öljyn tuotanto maailmassa lähtien saanut OPEC on 1980-luvun puolivälistä takaisin jonkin verran osuudestaan, jonka se menetti uudelle, muiden kuin OPEC-maiden tuotannolle 1970-luvun öljykriisin jälkeen. Viime vuosien aikana kuitenkin teknologiset ja kustannuksia alentavat edistysaskeleet erityisesti Pohjanmeren alueella ovat johtaneet siihen, että OPEC:in osuus kasvavasta öljyn kysynnästä on odotettua alhaisempi (kaaviot B. 3 ja B. 4). Öljyn kysynnän ennustetaan kasvavan ja hyvin vaiheittain kiristävän maailmanlaajuisen kysynnän ja tarjonnan tasapainoa. Sen lisäksi, että se kasvattaa 13 muiden kuin OPEC-maiden raakaöljyjen tarvetta, hyvin todennäköisesti myös OPEC-maiden toimitukset kasvavat, erityisesti Lähi-idän maista, joilla on suuret varat ja Venezuelasta. Ylimääräistä tuotantokapasiteettia on käytettävissä jo noin 2-3 miljoonaa barrelia/päivä lähinnä Persianlahdella, kun ei oteta huomioon Irakin mahdollista tuotantoa, joka on noin 2 miljoonaa barrelia/päivä. Vuosien 1985 ja 1994 välillä maailman raakaöljyn hinnat (kuten esitetään Brentin raakaöljynä nykyhinnoilla) olivat keskimäärin 20 dollaria/barreli verrattuna lähes 40 dollariin/barreli vuosien 1975 ja 1985 välillä. Viimeisten kolmen vuoden aikana keskiarvo on ollut lähellä 17 dollaria/barreli (Kaavio B. 5). Yleisen käsityksen mukaan öljyn hintojen voidaan seuraavien 10 - 15 vuoden aikana tosiasiallisesti odottaa nousevan, vaikkakin hyvin kohtuullisesti. Jopa tätä tarjonnan ja kysynnän välisen tasapainon kiristymistä vasten raakaöljyn hintojen odotetaan nousevan ainoastaan kohtuullisesti useiden syiden takia: (i) Teknologiaan perustuvat vähennykset tutkimus- ja tuotantokustannuksissa Useat suuremmat OPEC:in ulkopuoliset tuotantoalueet ovat kypsään ikään ehtineitä alueita, joiden varat ovat hyvää vauhtia ehtymässä. USA:n 48 eteläisemmän osavaltion (lukuunottamatta Alaskaa) öljyä on hyödynnetty laajemmin ja pitempään kuin lähes minkään muun alueen öljyä maailmassa. Jopa Alaskan, vaikka sieltä löydettiinkin öljyä myöhemmin, öljyntuotanto pienenee tulevaisuudessa. Öljyn hintojen putoaminen 1980-luvun puolivälissä on vaikuttanut tähän suuntaukseen muuttamalla joidenkin näiden OPECin ulkopuolisten maiden öljyntuotannon epätaloudelliseksi. Kuitenkin monet näistä kypsään ikään ehtineistä OPEC: in ulkopuolisista alueista ovat elpyneet tai eivät ole ainakaan heikentyneet niin paljon kuin oli odotettu. Öljyteollisuuden tekninen vastaus haasteeseen uuttaa öljyä taloudellisesti on ylittänyt odotukset. ovat tulleet tehokkaammiksi Öljyn etsintä- ja uuttamiskustannukset ovat laskeneet merkittävästi. Vaikka ihmistyövoimaa on vähennetty tuottavuuden parantamiseksi, teknologialla on ollut ja suurempi merkitys. Tutkimustekniikat porausteknologian parannukset ovat huomattavasti edistäneet öljykenttien tuotannollista kapasiteettia. Pohjanmeren pieniä, aikaisemmin epätaloudellisia öljykenttiä voidaan nyt hyödyntää erikoisrakenteisten alusten avulla; ainoastaan muutaman lyhyen vuoden aikana horisontaalisesta poraamisesta on tullut laajalle levinnyt tuotantokapasiteettia voidaan huomattavasti lisätä. Monet hallitukset ovat samaan aikaan parantaneet verotusjärjestelmiään rohkaistakseen öljyn tutkimusta ja -tuotantoa. Kustannusten vähennyksistä että etsintäkustannukset ovat puolittuneet viimeisen kymmenen vuoden aikana Teknologista kehitystä ei voi tehdä tekemättömäksi. Teknologiakaan ei pysy paikallaan, vaikka tulevaisuuden kehitys ei vastaakaan viimeaikaista kehitystä, jatkuva kehitys auttaa hillitsemään tulevia öljyn hinnan nousuja. vaihtelevat, mutta on mahdollista, jonka avulla öljykentän tekniikka, tehdyt arviot 14 (ii) Maailmanlaajuisen varonnon lisääminen Varannon lisääntyminen on korvannut öljyn yhtä nopeasti kuin sitä on käytetty Silti maailmassa on vielä suuria alueita, joita voidaan vielä hyödyntää tai joita ei ole vielä edes tutkittu. Mahdollisiin uusiin öljyalueisiin kuuluvat Shetlannin saaret, Barentsin meri, Alaskan kansallinen luonnonsuojelualue, eteläinen Atlantti ja Kaakkois-Aasia. Öljyn perusvaranto ei näytä olevan ongelma vielä pitkään aikaan, vaikka se ei selvästikään ole ehtymätön. Olisi kuitenkin uudelleen pantava merkille, että perinteisten OPEC-öljyntuottajien oletetaan jatkossakin olevan maailmanlaajuisten öljyvarojen suurimpia omistajia. (iii) OEPC:in muuttuva vaikutus OPEC tunnustaa sen, että hintojen ei pitäisi olla ainoastaan kohtuullisia, vaan että vakaat hinnat olisivat sen pitkän aikavälin edun mukaisia. Kuten historia on osoittanut, öljyn hintakriisi ainoastaan tukahdutti kysynnän. Tähän kokemukseen perustuen OPEC aikoo enemmän markkinoihin suuntautuvan lähestymistavan hinnoittelussa ja toimituksissa ja sallii hintojen pohjautua tarjonnan ja kysynnän välisiin tekijöihin. tulevaisuudessa luultavasti omaksua (iv) Maailman öljyteollisuuden uudelleen yhdentyminen lisääntyvää osallistumista EY:n Tuottajamaiden loppupään toimintoihin on muutaman viimeisen vuoden aikana seurannut lähes kaikkien näiden maiden tuotantoketjun alkupään sektorin avautuminen kuluttajamaiden yrityksille. Tämä uudelleen yhdentymisen prosessi luultavasti jatkuu ja laajenee maailmanlaajuisesti sekä auttaa maailman öljy markki noiden vakauttamisessa. tuotantoketjun (v) Öljymarkkinat ovat yhä enemmän pitkälle kehittyneitä Öljymarkkinoiden toiminnot ovat yhä enenevässä määrin pitkälle kehittyneitä. Niistä on tullut paljon avoimimpia informaatioteknologian vallankumouksen ansiosta ja markkinoita ohjaavia perimmäisiä suuntauksia ymmärretään nyt paljon paremmin. Tällä ei tarkoiteta, että epävakaisuutta ei enää ole - siihenhän markkinoiden voitot perustuvat. Pitkäaikaisten öljyn hintakriisien todennäköisyys, mikä johtuu siitä, että öljykriiseihin vaikuttavat voimat eivät ole avoimia, on kuitenkin vähentynyt (vi) Hallitusten toimenpiteet hätätoimitusten helpottamiseksi Mahdollisten toimituskatkojen varalta on tällä hetkellä olemassa tehokkaita keinoja, erityisesti Kansainvälinen energiatoimisto (IEA) maailmanlaajuisella tasolla, ja EU alueellisella tasolla Persianlahden sota oli hyvä muistutus maailmalle siitä, että näitä keinoja on olemassa ja että ne toimivat. Sekä IEA:n että EY:n tasolla pyritään pitämään nämä toimenpiteet linjassa muuttuvien markkinaolosuhteiden kanssa. 15 (vk) Öljyn vaihtoehdot Öljyn vaihtoehtoja kannattaa harkita. Kahdenkymmenen vuoden aikana ensin hiili ja sitten ydinvoima ovat tehokkaasti karkottaneet öljyn kehittyneiden maiden höyryn tuotannon alalta (erityisesti sähkön tuotannossa). Nyt on maakaasun vuoro Seuraavien kymmenen tai viidentoista vuoden aikana Euroopan kaasun kysyntä saattaa kasvaa 40 prosentilla. Puolet tästä kasvusta tulee sähkön tuotannon alalta. Vaikka öljy säilyttää lähes monopoliasemansa liikenteen alalla, sen täytyy taistella liikkumattomien markkinoiden vähentyvästä osuudesta - hintojen nousulle ei löydy tilaa. Pitkällä aikavälillä uusiutuvat energialähteet kuten aurinkovoima, tuulivoima, biomassa, biopolttoaineet ja geoterminen voima, jotka tuottavat epäpuhtauksia vain vähän tai eivät ollenkaan, muodostavat suurimman osan kestävistä energialähteistä. Komissio laatii, kuten on mainittu energiapolitiikkaa koskevassavalkoisessa kirjassa, suunnitelman jatkokehityksestä tiedonannon muodossa. B. 3 Raakaöljyn tuotanto Euroopan Unionissa B. 3. 1 Varat Euroopassa on merkittävä hiilivaranto, vaikka sitä hyödynnetäänkin vähenevässä määrin. Öljy- ja kaasuvarantojen odotetaan olevan jatkossakin merkittäviä kotimaisia energialähteitä, vaikka varannot ovatkin maailman standardien mukaan vaatimattomat. Länsi-Euroopan todetut öljyvarat ovat kokonaisuudessaan alle puolet kaasuvaroista (2,2 miljardia tonnia (mt) verrattuna 4,9. miljardiin öljyekvivalenttitonniin kaasua). Suurin osa näistä varoista on Pohjanmeren alla. EY:n öljyvarat ovat 0,9 miljardia tonnia, kun Norja hallitsee lähes kokonaan Euroopan muita varoja. Euroopan varojen suhde tuotantoon (V/T) on ainoastaan kahdeksan vuotta, vaikka varat korvataankin lähes yhtä nopeasti kuin ne on käytetty. Varojen todellinen elinaika on huomattavasti pidempi, kun otetaan huomioon todennäköiset varat. B. 3. 2 Tuotanto EY:n energiantuotannon odotetaan kohoavan huippuunsa noin vuonna 2000, jonka jälkeen kaikkien primääri polttoaineiden, lukuunottamatta uusiutuvia energia muotoja, tuotannon ennustetaan laskevan hieman. Vuoteen 2005 mennessä EY:n energiantuotanto tuskin on laskenut alle vuoden 1992 tason. EY:n Pohjanmeren öljyntuotanto kohosi huippuunsa 1980-luvun puolivälissä ja putosi varsin nopeasti takaisin muutaman seuraavan vuoden aikana. Tuotanto on kuitenkin itse asiassa noussut vuodesta 1991 lähtien, koska tutkimuksen ja tuotannon teknologiset saavutukset sekä suotuisammat verotusjärjestelmät ovat mahdollistaneet uusien, pienempien kenttien toiminnan taloudellisesti täydellä teholla, samalla kun vanhojen kenttien elpymistä on edistetty. Tämän tuloksena tuotannon ei odoteta vähenevän uudelleen ennen 1990-luvun loppua 16 B. 3. 3 Riippuvuus tuonnista Eurooppa on ollut energian osalta alijäämäinen useiden vuosien ajan huolimatta pitkäikäisestä ja merkittävästä kotimaisesta hiilentuotannosta, sekä viime vuosina tapahtuneesta huomattavien öljy- ja kaasuvarojen kehittämisestä Luoteis- Euroopassa huomattavasta ydinvoimateollisuudesta. EY:n kasvava energian kysyntä ja laskeva kotimainen prim ääri energiantuotanto johtavat lisääntyvään riippuvuuteen kolmansista maista, erityisesti Lähi-idästä ja IVY-maista tuotavasta energiasta. EY:n riippuvuus maahantuodusta energiasta (eli energian tuonnin prosentuaalinen osuus kotimaisesta energian kokonaiskulutuksesta) on tällä hetkellä noin 48 prosenttia. Vaikka se olisi vain hieman korkeampi vuoteen 2000 mennessä, riippuvuus voi nousta vuoteen 2005 mennessä 55 prosenttiin ja nousta sen jälkeen kiihtyvällä vauhdilla. Tuontiriippuvuuden tärkein muutos on tapahtunut hiilen yhteydessä - kotimaisen laskiessa EY. n tuonti on noussut 29 prosentista vuonna 1990 tuotannon tämänhetkiseen noin 44 prosenttiin ja sen odotetaan nousevan 50 prosenttiin vuoteen 2005 mennessä. Riippuvuus kaasusta on noin 40 prosenttia ja seuraaville kymmenelle vuodelle ennustetaan voimakasta kysynnän kasvua, mikä nostaa luvun yli 55 prosenttiin ensi vuosikymmenen puoliväliin mennessä. EY:n riippuvuus maahantuodusta öljystä on jo suuri (Kaavio B. 6). Tuonti muodosti lähes 80 prosenttia kulutuksesta vuonna 1990, vaikka EY:n viimeaikainen vahva tuotanto Pohjanmerellä itseasiassa laski lukuja hieman. Tämä luku putoaa 60 prosenttiin, kun Norja lasketaan mukaan. Kun otetaan huomioon arvioitu pitkän aikavälin laskusuunta EY. n raakaöljyn tuotannossa, jonka odotetaan vasta alkavan vuoteen 2005 mennessä, sekä öljytuotteiden kysynnän jatkuva mutta vaatimaton kasvu tulevaisuudessa, EY:n tuontiriippuvuuden voidaan odottaa nousevan 83 prosenttiin noin vuoteen 2005 mennessä. B. 3. 4 Raakaöljyn laatu (eli raakaöljy seosten) laatu oli muuttumassa Aivan viimeaikoihin, noin vuoteen 1993 saakka Euroopan jalostamoissa tuotetun jatkuvasti raakaöljybarrelin raskaammaksi. Yleensä varsin korkealaatuisten kotimaisesti jalostettujen raakaöljyjen tuotanto laski, kun taas raskaampien raakaöljyjen tuonti nousi. Tämä pahensi liikennettä varten tarkoitettujen korkealaatuisten tuotteiden kysynnän kasvun vaikutusta jalostukseen ja johti huomattaviin jalostamoinvestointeihin uusissa laitoksissa raskaiden öljytisleiden muuntamiseksi kevyemmiksi. Vuodesta lähtien EY:n raakaöljyliuskeen keskimääräinen paino on muuttunut 1993 merkittävästi jäljempänä mainittujen tekijöiden vuoksi. (Kaaviossa B. 7 kuvataan raaka- öljytuotannon keskimääräisen painon suuntauksia ennen vuotta 1993 ja sen jälkeen. ) 17 Pohjanmeren öljyntuotanto on elpynyt viimeisen kahden vuoden aikana. Niin muodoin Euroopan öljyntuonnin kokonaistaso on hieman laskenut. Raakaöljyn nettotuonti EY:n 12 jäsenvaltion alueelle oli 27 miljoonaa tonnia vuonna 1994 tai 6,5 prosenttia alhaisempi kuin vuonna 1992. sen lisäksi, Myös maahantuotujen raakaöljyjen laatu on muuttunut. OPEC-öljyt ovat yleensä että niiden osuus maailmanlaajuisesta raskaampia, mutta öljyntarjonnasta on jonkin verran pudonnut viimeisten parin vuoden aikana, niiden kokonaislaatu on myös parantunut. Tämä on tulosta Saudi Arabian erityisestä strategiasta arvokkaampien kevytlaatujen viennin maksimoimiseksi niin pitkälle kuin mahdollista keskiraskaiden ja raskaiden laatujen sijaan vuoden 1986 hinnanlaskun jälkeisen öljytulojen huomattavan laskun korvaamiseksi. Tähän on liittynyt äskettäin löydettyjen, hyvin kevyitä raakaöljyjä tuottavien öljykenttien kehittäminen Saudi Arabiassa. Lopuksi, lauhdevoiman ja nesteytetyn maakaasun maailmanlaajuinen tarjonta on ollut noususuuntainen muutamien vuosien ajan. Yhdistettynä raakaöljyyn tai suoraan maahantuotuna jalostamojen raaka-aineeksi ne ovat vaikuttaneet maailmanlaajuisen tuotantobarrelin kevenemiseen. Edellä mainittu EY. n raakaöljyn tuotantobarrelin odottamaton keventyminen on yksi EY:n jalostamojen tämänhetkisen heikon tuottavuuden tärkeimmistä syistä. EY: n jalostamoissa jalostetun raakaöljyn laadun suuntaa tulevaisuudessa on vaikea ennustaa. Lähi-idän maiden hallussa olevista valtavista keskiraskaan ja raskaan raakaöljy varoista voidaan hyvin pitkällä aikavälillä toimittaa kasvava osuus EY: n tarpeesta sen kotimaisten varojen ehtyessä. Tarjontabarreli voi lähitulevaisuudessa pysyä korkealaatuisempana kuin aikaisemmin odotettiin. B. 3. 5 Toimitusvarmuus Tällä hetkellä ei yleisesti ottaen ole juurikaan syytä huoleen toimitusvarmuuden tulevaisuuden näkymistä. Olosuhteet ovat muuttuneet tämänhetken ja huomattavasti kriisitilanteista tai piilevistä kriisitilanteista, joita oli noin kaksikymmentä vuotta sitten, kun sekä raakaöljyn että tuotteiden tarjonta oli paljon vähemmän eriytynyttä kuin tänään (Taulukot B. 1/2/3/4/5/6). Sitä paitsi muutamien seuraavien vuosien aikana öljyn tarjonta ylittää mahdollisesti kysynnän. Raakaöljyn toimitusvarmuuden vakauteen pohjautuvien olettamusten tulisi kuitenkin olla jatkuvan uudelleen tarkastelun kohteena. Kuten on jo aikaisemmin todettu, yli kolme neljäsosaa maailman öljyvaroista sijaitsee poliittisesta taloudellisesta näkökulmasta katsottuna mahdollisesti epävakailla alueilla. Nämä alueet ovat jatkossakin EY:n toimitusten päälähteitä. ja/tai suhteita Tämäntakia EY:n täytyy jatkuvasti varmistaa, että tuottajien ja kuluttajien välisiä sekä yhdistämällä hyviä mielenkiinnon kohteita investointi- ja toimintajärjestelyjen kautta. EY:n alueen yrityksille on avautumassa mahdollisuuksiatuotantoketjun alkupään investointeihin edistetään keskusteluprosessin avulla 18 tuottajamaissa ja tuottajamaiden yritysten viimevuosina harjoittamat kehitystoimet EY:n tuotantoketjun loppupään sektoreilla jatkuvat myös. Tällaiset liikkeet yhdistävät molempien osapuolien jakaman kiinnostuksen koko öljysektorin menestystä kohtaan. Esimerkkejä tästä prosessista ovat: Yhteistyön kehittäminen energian alalla Persianlahden yhteistyöneuvoston (GCC) ja EU:n maiden välillä niin kuin on tapahtunut sekä GCC:n että EY:n teollisuuden alojen kasvavan vertikaalisen yhdentymisen yhteydessä, jolloin GCC-yritykset investoivat EY. n tuotantoketjun loppupäähän ja EY:n alueen yritykset investoivat tuotantoketjun alkupäähän GCC -maissa. Komissio oli yksi Puerto la Cruzissa, Venezuelassa 25 - 27 päivänän syyskuuta 1995 järjestetyn neljännen kansainvälisen Energiakonferehssin tukijoista. Komissio osallistui Barcelonassa 27 - 28 päivänä marraskuuta järjestettyyn Euro-Välimeri-yhteistyötä käsitelleeseen konferenssiin. Euroopan energiaperuskirjan aikaansaaminen. Peruskirja muodostaa taustan, jonka puitteissa EY:n alueen yritysten investoinnit IVY- ja KIE- maiden toteuttaa luottavaisesti. hiili vety varantojen hyödyntämiseksi voidaan Lisää huomiota täytyy kuitenkin kiinnittää siihen, kuinka tätä keskusteluprosessia voidaan parhaiten helpottaa ja tämän takia maailman suurimpana öljyn maahantuojana EY:n on tuettava ja edistettävä tuottajien ja kuluttajien välistä poliittista keskustelua Ranskan ja Venezuelan heinäkuussa 1991 järjestetyssä Pariisin konferenssissa antaman esimerkin mukaisesti. Kun toimitusvarmuutta on pyritty edistämään edellä mainittujen soveliaitten poliittisten järjestelyjen avulla, on edelleen tarpeen varmistaa, että on riittäviä järjestelyjä kriisitilanteiden hallitsemiseksi ylläpitämällä vaaditut varastot ja muilla yhteistyötoimilla. Tässä yhteydessä voidaan olla hyvin tyytyväisiä siihen, että IEA:n ja EY:n järjestelmät ovat toisiaan täydentäviä ja siihen, että molemmat toimielimet pyrkivät linjassa öljymarkkinoiden muuttuvan tilanteen kanssa, ja erityisesti mitä tulee EY:öön, sopeuttamaan voimassa olevan kriisilainsäädännön sisämarkkinoiden toimintaan. jatkuvasti pitämään tarvittavat järjestelyt Toimitusvarmuuden osalta nousee esille vielä yleinen kysymys raakaöljyn toimitusten logistiikasta. EY:n on otettava huomioon pitkän aikavälin raakaöljyn toimitustensa jatkuminen ja valppaasti seurattava uusia mahdollisuuksia varmistaa pääsynsä toimitusjärjestelyihin, joita kehitetään uusien raakaöljyn tuotantolähteiden ja muuttuvien poliittisten olosuhteiden seurauksena. Tähän yhteyteen liittyvinä esimerkkeinä ovat uudet putkiverkot, joita rakennetaan ja suunnitellaan IVY- maiden uutta tuotantoa varten erityisesti Kaspianmereltä, ADRIA-putken uudelleen avaaminen Kroatiassa sekä mahdollisuudet, joita harkitaaan Venäjän öljyn viennin osalta Euroopan kuten perustamissopimuksessa määrätään. yhteydessä, verkkojen laajuisten tuen 19 LIITE C Öljytuotteiden kysyntä ja tarjonta C l. Maailmanlaajuinen tausta Maailman energiankulutus nousi yli kaksinkertaisesti viimeisten kolmen vuosikymmenen aikana yltäen 8,4 miljardiin öljyekvivalenttitonniin vuonna 1990. Vuoden 1974, joka oli ensimmäistä suurta öljyn hintakriisiä seuraava vuosi, ja vuoden 1992 välisenä aikana vuosittainen kasvuvauhti oli lähes kaksi prosenttia. Kasvu on viimeaikoina pysähtynyt entisten kommunistimaiden kulutuksen pienentymisen johdosta, mutta kun nämä taloudet elpyvät, pohjimmainen suuntauskin palautuu ja energiankysynnän voidaan odottaa jälleen kasvavan. IEA arvioi, että energian kysyntä voisi kasvaa kahdella tai yli kahdella prosentilla vuodessa seuraavien kymmenen tai viidentoista vuoden aikana. EY:n 15 jäsenvaltion l 369 miljoonan Kun öljyekvivalenttitonnin prim ääri energian kokonaiskulutus vuodelta 1995 jaetaan tyypeittäin, öljy hallitsee 574 miljoonalla tonnilla vuodessa, mikä vastaa 43 prosentin osuutta. Kaasu on toisella sijalla jonkin verran perässä 277 miljoonalla öljyekvivalenttitonnilla (20 %). Samalla kun öljynkulutus nousee vuoteen 2005 mennessä 606 miljoonaan tonniin vuodessa, sen osuus putoaa 39 prosenttiin, lähinnä kaasun ja uusiutuvien energiamuotojen hyväksi. (Taulukoissa Cl ja C. 2 osoitetaan tilanne vuosittain). IEA ennustaa OECD:n öljyn kokonaiskasvun olevan noin yksi prosentti vuodessa vuosien 1992 ja 2010 välillä. Koska IVY- ja Keski- ja Itä-Euroopan maiden energian kysynnän kasvun elpyminen kestää muutamia vuosia (mutta sen ennustetaan silti nousevan keskimäärin 0,6 prosentilla vuodessa vuosien 1992 ja 2010 välillä), OECD. n ulkopuolella kehitysmaat saavuttavat jopa noin 4 prosentin vuosittaisen kasvuvauhdin. Määrällisesti laskettuna OECDn ennustettu yhden prosentin kasvu on suurempi kuin kehitysmaiden 4 prosenttia. Tämän kasvun kärjessä ovat erityisesti Tyynenmeren reuna-alueen kehitysmaat Kiinan johdolla, sekä Etelä-Korean, Taiwanin ja Kaakkois-Aasi an valtioiden (ASEAN) järjestöön kuuluvien maiden "tiikeritaloudet" sekä Latinalainen Amerikka. OECD:ssä öljy keskittyy edelleen lisääntyvässä määrin kasvavaan liikennealaan tasoittaen muiden alojen laskevaa kysyntää. Kehitysmaissa kysyntä kasvaa kaikilla aloilla, koska yleisesti energian tarve kehittyy nopeasti ja monissa osissa maailmaa ei ole sopivia vaihtoehtoja öljylle. Suurinta kasvu on liikennesektori Ha. Vaikka maailman öljynkysynnän kasvu jatkuu, se jää jälkeen muista pääasiallisista primäärienergian lähteistä, erityisesti kaasusta. Vaikka öljyn osuus putoaakin, se on edelleen maailman tärkein energialähde. 20 C. 2 Öljytuotteiden kysyntä EY:ssä C. 2. 1 EY:n öljytuotteiden kysyntää koskevat tilastot Viime vuosina kokonaiskysyntä on tasoittunut, koska seuraavien kymmenen vuoden aikana odotetaan varsin vaatimatonta kasvua (noin 0,5 prosenttia vuodessa). (Kaaviossa C. 3 kuvataan EY. n 15 jäsenvaltion öljynkysynnän odotettua kehitystä, mukaan lukien barrelijako vuosien 1990 ja 2005 välisenä aikana. Vuoden 1995 ennusteet perustuvat komission viimeisimpiin tietoihin. Läntisen Euroopan kysyntäbarreli on keventynyt tasaisesti viimeisten 20 vuoden aikana. Selvintä kasvun havaittiin olevan keskiraskailla tisleillä, joita seurasivat vuorostaan bensiini ja muut tuotteet. (Kaaviossa C. 4 esitetään tämä kehitys prosentuaalisesti. Kaaviossa C. 5 esitetään edelleen, miten barrelin keventyminen on tapahtunut erityisesti keskiraskaiden tisleiden suuntaan vuodesta 1990 lähtien, ja siinä osoitetaan myös, miten tämän odotetaan jatkuvan seuraavan kymmenen vuoden aikana, vaikkakin alenevalla vauhdilla vuoden 2000 jälkeen). EY:n 12 jäsenvaltion öljynkysyntä oli vuonna 1994 494 miljoonaa tonnia, johon ei ole laskettu merenkulkuun käytettävää 35 miljoonaa tonnia polttoainetta. Näillä tasoilla öljyn osuus EY:n energian kokonaiskulutuksesta on noin 43 prosenttia. Bensiinin (eli ilmailu- ja moottoribensiinit sekä kevyet kemikaalien raaka-aineet) osuus EY:n öljyn kokonaiskysynnästä oli 27 prosenttia, keskiraskaiden tisleiden (lentopetroli ja paloöljy, kaasu- ja dieselöljyt, mukaan lukien merenkulussa käytettävä polttoaine) 44 prosenttia, polttoöljyn (teollisuudessa, voimalaitoksissa ja merenkulussa käytettävä polttoaine ja muiden tuotteiden (kiviöljyn tislauskaasu, nesteytetty bensiinihöyry, liuottimet, öljykoksi, voiteluaineet, bitumit ja vahat) 11 prosenttia. On huomattava, että kevyiden tuotteiden osuus on kasvanut tasaisesti, koska 1970 -luvulla öljyn hintakriisit aiheuttivat raskaiden polttoöljyjen kysynnän laskun kilpailussa muiden energialähteiden kanssa. Bensiinin, petrolin ja liikennedieselin kysyntä on taas kasvanut. Dieselin kysyntä on odottamattomasti jatkunut tasaisesti viime aikoina bensiinin kustannuksella C. 2. 2 EY:n kysynnän tulevaisuudennäkymät Komission ennusteiden mukaan Euroopan unionin energiankysynnän kokonaistaso nousee hitaasti mutta tasaisesti seuraavien kymmenen vuoden aikana nousten noin yhdellä prosentilla vuodessa. Pääasiassa sähkön tuotannon alalla tapahtuneen "kaasuryntäyksen" seurauksena maakaasun odotetaan olevan nopeimmin kasva polttoaine - kysyntä voi nousta yli kolme prosenttia vuodessa. Ydinpolttoaineen ja uusiutuvien polttoaineiden kysyntä kasvaa myös hiilen kysynnän laskiessa. Öljyn kysynnän odotetaan nousevan vain vähän - noin 0,5 prosenttia vuodessa. 21 Koska on mahdollista, että öljytuotteiden käytön rajoittamisesta voimalaitoksissa annettu direktiivi 75/405/ETY kumotaan, tähän tarkoitukseen käytetyn öljyn kysynnän odotetaan putoavan. Loppukysynnän aloilla on kuitenkin odotettavissa kysynnän kasvua - eniten liikennepolttonesteissä. Öljy pitää suurimman osuutensa EY:n primäärinergian kokonaismäärästä. Vuoteen 2005 mennessä sen odotetaan edelleen vastaavan 40 prosentista energiankulutuksen kokonaismäärästä. jossa öljynkäytön kasvulle on Öljynkysynnän kasvu keskittyy liikenteeseen, jota ei voida korvataja muuhun kuin energiakäyttöön. Alueellisesti katsottuna suurin osa kasvusta tapahtuu Etelä- enemmän mahdollisuuksia Euroopassa, voimakkaamman talouskasvun takia. Kilpailu kaasun kanssa on tärkeä tekijä, erityisesti siellä, missä raskas polttoöljy (nafta) poistetaan voimantuotannosta (erityisesti Italia) ja missä kaasu otetaan käyttöön uutena polttoaineena (Kreikka, Portugali ja osa Skandinaviaa). kaikkiaan kysyntäbarrelin Kaiken jatkuvan Maailmanlaajuisen, vaikkakaan ei niin voimakkaan kuin kehitysmaissa, suuntauksen kasvua odotetaan barrelin keskivaiheille. Kyseessä olevat tuotteet ovat lentoliikenteen käyttöön tarkoitettu petroli ja erityisesti kuljetusdiesel, ja ne enemmän kuin tasoittavat näiden polttoaineiden jatkuvaa laskua lämmityskäytössä. keventymisen odotetaan Bensiinin kysyntä voi kasvaa hieman erityisesti eteläisessä Euroopassa, mutta jatkuva suuntaus kohti diesel-käyttöisiä henkilöautoja rajoittanee kasvua, ellei verotusta muuteta tasaamalla näiden kahden polttoaineen valmisteveroja energian perusteella. Tämä ei silti muuttaisi suuntausta kokonaan, koska dieselin käytöllä tehokkuuden kannalta. Tämänhetkisten on toiminnallisen dieselajoneuvojen hiukkaspäästöjä koskevien huolien teknisesti ratkaistavissa. tulisi olla etuja vielä Barrelin pohjaöljyosan odotetaan laskevan polttoöljyä koskevan ympäristöön liittyvän sääntelyn ja maakaasun kanssa käytävän kilpailun takia. Kaikesta joissa huolimatta pohjaöljystä käytetään huomattava osa korvaaminen ei ole niin yksiselitteistä, kuten merenkulun raskaassa polttoöljyssä, bitumeissa, käyttötarkoitukset muodostavat noin 40 prosenttia Euroopan pohjaölj y tuotteiden käytöstä ja niiden odotetaan kasvavam talouden myötä. ja petroli koksissa. Nämä voiteluaineissa tarkoituksiin, C. 3 Öljytuotteiden tarjonta EY:ssä Vuonna 1994 EY:n 12 jäsenvaltion öljytuotteiden tarjonnan kokonaistase oli seuraava: EY. n 12 jäsenvaltion tuotteiden kokonaiskysyntä oli 494 miljoonaa tonnia ja muiden kuin EY:n 12 jäsenvaltion vienti (mukaanlukien merenkulussa käytettävä polttoaine) oli 110 miljoonaa tonnia. Jalostamojen nettotuotanto oli 517 miljoonaa tonnia ja muiden kuin EY:n 12 jäsenvaltion tuonti 76 miljoonaa termiä ja EY:n 12 jäsenvaltion varastot ja muu vaihto 11 miljoonaa tonnia. EU. n oma jalostusteollisuus toimittaa ylivoimaisesti suurimman osuuden (86 %) kokonaistuotetarjonnasta. Kun öljytuotteiden nettotuonnin kokonaismäärä on 22 suunnilleen nolla (kaavio C. 6), tämä syntyy merkittävästä bensiinin viennistä (15 miljoonaa tonnia), joka on lisääntynyt voimakkaasti viime vuosien aikana, ja sitä tasoittaa pääasiassa polttoöljyn ja naftan nettotuonto (kaaviot C. 7/8/9). Tuotteiden tuontilähteet ovat laajalti eriytyneitä (taulukko B. 2). 23 LIITE D Ympäristö D. l Poliittinen ja taloudellinen tausta Ympäristönsuojelu on EY:n tavoite, jolla on erittäin tärkeä poliittinen ja taloudellinen merkitys. EY. n perustamissopimuksen XVI osastossa määritellään ympäristöpolitiikka, jota komission on edistettävä. Yhteisön alueella tunnetaan suurta huolta ympäristöstä ja erityisesti ilmanlaadusta. Kansalaiset vaativat parannuksia ja erityisiä sitoumuksia tämän suhteen onkin tehty ilmaston muutosta koskevassa puitesopimuksessa. o t t a en y h t e i sö Y l e i s e s ti paranemisesta. Ympäristötoimenpiteillä on erityisesti energia-alalla kauaskantoisia vaikutuksia ja niitä pidetään yhtenä öljyteollisuuden avainkysymyksistä, koska ne vaikuttavat sekä jalostus- että markkinoi nti sektoreille. i l m a n l a a d un h y ö t yy k o ko D. 2 Tämänhetkiset ja ehdotetut toimenpiteet liittyvät Sekä tämänhetkisten että ehdotettujen jalostusprosessin varsinaisiin toiminnallisiin järjestelyihin, uusiin ja tiukempiin tuotemäärittelyihin, päästöjä rajoittaviin laitteisiin sekä jakelujärjestelmään. toimenpiteiden vaikutukset Eri öljytuotteiden epäpuhtauksiin liittyvät EY:n nykyiset direktiivit ovat antaneet aihetta rikki-, bentseeni-, ja lyijypitoisuuksien tiukempiin vaatimuksiin, kuten taulukoista (D. 1/2/3) voi havaita. Lisäksi neuvosto hyväksyi vuonna 1994 bensiinin varastoinnista ja sen jakelusta varastoalueilta huoltoasemille aiheutuvien orgaanisten yhdisteiden (VOC) päästöjen torjunnasta annetun direktiivin Tämä direktiivi on ensimmäinen askel VOC-päästöjen kokonaisvähennystä koko yhteisön alueella koskevan strategian täytäntöönpanossa. Sitä sovelletaan laitoksiin, ajoneuvoihin, varastointiin käytettäviin aluksiin sekä bensiinin lastaukseen ja kuljetukseen terminaalista toiseen tai terminaalista huoltoasemalle. toimintoihin, Auto Oil -ohjelma sekä sen pohjalta mahdollisesti esiintulevat toimenpiteet on esitetty jäljempänä osiossa D. 4. 2. D. 3 Vaikutukset tuotantoketjun loppupään talouteen ja päätöksentekoon Nykyisistä toimenpiteistä ja ehdotuksista on jo aiheutunut suuria kustannuksia teollisuudelle, joka on huolissaan siitä, ettei näitä kustannuksia saada takaisin öljutuotteiden hinnoissa. Yhteisön olemassaoleviin ja mahdollisiin ympäristötoimenpiteisiin liittyvät öljyteollisuuden tuotantoketjun loppupään 24 investoinnit, mukaan tähän mennessä jo aiheutuneet kulut, ovat huomattavan suuret. Taulukossa D. 5. lainataan teollisuuden ja muiden ulkoisten lähteiden tekemiä arvioita odotettavissa olevista kustannuksista. lukien Toimenpiteiden johdosta asennetun keskiraskaiden tisleiden rikinpoistokapasi teetin määrä on huomattava, 155 miljoonaa tonnia vuodessa vuoteen 1994 mennessä, (taulukossa D. 6 on maakohtainen jakauma) verrattuna keskiraskaiden tisleiden 225 miljoonan tonnin kokonaiskysyntään. Mahdollisia taloudellisia vaikutuksia aiheuttava t lisäksi aitoksia sulkeville jalostajille määrätyt pakolliset puhdistuskustannukset, koska ne vaikuttavat sulkemispäätöksiin nostamalla sulkemiskustannuksia huomattavasti. Saastuttaja maksaa -periaatteen mukaisesti toimijoiden, jotka sulkevat jalostamoja, varastoja, vähittäismyynti pisteitä tai muita laitoksia, täytyy puhdistaa kohde erityisten, hyväksyttyjen standardien mukaisesti. Aiheutuvat kustannukset voivat olla mahdollisesti huomattavia - keskikokoiselle jalostamolle nämä voisivat olla 60 - 80 miljoonaa ecua ja vähittäismyynti pisteelle 200 000 ecun suuruusluokkaa. D. 4 Ympäristönäkymät D. 4. 1 Mahdolliset tulevat toimenpiteet Kaikkien käytettävissä olevien teknisten ja muiden kuin teknisten ympäristö- vaihtoehtojen, joita voidaan soveltaa jalostussektoriin, arviointi on hyvin monimutkainen asia, kun otetaan huomioon niiden taloudelliset näkökohdat kustannustehokkuuden, kilpailullisten vaikutusten sekä maantieteellisten seikkojen osalta. Öljyteollisuuden toimialaan liittyvien ympäristötoimenpiteiden laatimiseen ja valintaan on kuitenkin muutaman viime vuoden aikana kehittynyt uusi lähestymis tapa. Toimenpiteiden tarkoituksena on nyt saavuttaa vuosille 1999/2005 asetetut ilman typen oksidien, rikkidioksidin, tavoitteet hiilidioksidin, lyijyn, otsonin, bentseenin, hiilivetyjen, kadmiumin, asenikin, nikkelin ja elohopean epäpuhtauspäästöjen ja hiukkaspäästöjen osalta. laatua koskevat uudet VOC-päästöjen vähennysten toisn kierroksen johdosta komission yksiköt suunnittelevat kustannustehokkaimpia tapoja sekä keinoja niiden saavuttamiseksi joko huoltoasemien teknisten mukautusten (niin sanotut II-vaiheen toimenpiteet, joista eräät jäsenvaltiot ovat jo päättäneet) tai autoihin asennettavien suurien hiilisäiliöiden avulla. D. 4. 2 Euroopan Auto Oil- ohjelma aloitteen Muitakin ympäristötoimenpiteitä on näköpiirissä. Komissio teki heinäkuussa 1993 merkittävän ja moottorinvalmistusteollisuuden (ACEA) kanssa. Aloitteen tavoitteena on parantaa ilmanlaatua. Aloite on osa komission uutta, ajoneuvopäästöihin liittyvää strategiaa, epäpuhtauksien joka perustuu monipuoliseen, johdonmukaiseen yhdessä EY:n (EUROPIA) alueen öljy- 25 vähentämistoimenpiteitä koskevaan lähestymistapaan. Nämä toimenpiteet pitäisi panna täytäntöön vuoteen 2000 mennessä. Aloite on nimeltään Euroopan Auto Oil -ohjelma erityisesti kustannustehokkuusanalyysejäpainottavankomissionviidennenympäristöohjelman mukainen. suunnitelma on sisältämä (EAOP) täysin sen ja EAOP:n tarkoitus on tunnistaa, mitä uusia toimenpiteitä mahdollisesti tarvitaan niiden ilmansuojelutavoitteiden saavuttamiseksi, joiden kehittäminen perustuu mahdollisimman kustannustehokkaalla tehtyjen päästövähennysten järkevään lähestymistapaan. EAOP:ssa esitetyt toimenpiteet muodostavat pohjan seuraavalle vaiheelle sekä päästöjä että polttoaineen laatua koskevassa uudessa Euroopan lainsäädännössä. tavalla Euroopan Auto Oil -ohjelmassa on myös esitetty aikaisempaa parempia tarkastus/ylläpito -suunnitelmia ja joukko muita kuin teknisiä toimenpiteitä (esim. tiemaksut, liikenteen rajoittaminen tietyillä alueilla ja romutussuunnitelmat), jotka ovat tärkeitä osatekijöitä kansallisissa politiikoissa tulevien ilmanlaatutavoitteiden noudattamiseksi. Useimmat muut kuin tekniset toimenpiteet ovat kuitenkin luonteeltaan sellaisia, että ne soveltuvat paremmin kansallisen/paikallisen kuin EU- tason sääntelyyn. Tällä hetkellä seuraavat neljä EAOP:n osaa ovat valmiina. (i) Euroopan päästöjä sekä polttoaine-ja moottoriteknologioita käsittelevä ohjelma (EPEFE), (ii) ilmanlaatututkimus seitsemän Euroopan kaupungin olosuhteista, (iii) markkinoilla käytettävissä olevan polttoaineen laadun seuranta, ja (iv) vaadittujen ilmanlaatustandardien saavuttamiseksi ehdotettujen teknisten ja muiden kuin teknisten toimenpiteiden kustannus-hyöty-analyysi. EPEFE. n tutkimusohjelman päätarkoitus oli moottoriteknologian, polttoaineen laadun ja päästöjen välisen yhteyden aikaansaaminen. Ohjelman tuloksia on käytetty arvioitaessa päästörajoituksia, joihin voidaan päästä polttoaineiden laatua muuttamalla. Tämä on mainio esimerkki komission ja öljy- sekä moottori n valmistusteollisuuden yhteistyöyrityksestä ja sen odotetaan johtavan piakkoin vuonna 2000 voimaan tuleviin määräyksiin, joiden avulla voidaan vähentää polttonesteiden käytössä ja tuotannossa tasoa. Ympäristövaatimusten lisäksi nämä uudet määritykset ovat yhteneviä myös sen saavuttamisen vaatimuksen kanssa, jonka mukaan tulevien toimenpiteiden kustannukset on rajoitettava hallittavalle tasolle EY-maiden muiden sosiaalisten ja taloudellisten tarpeiden kanssa. epäpuhtauspäästöjen syntyvien 26 D. 4. 3 Teollisuuden ehdotukset komission toimenpiteitä koskevaksi kustannustehokkaaksi lähestymistaavaksi Öljyteollisuus ehdottaa, että EAOP:ssa hyväksyttyä kustannus/hyöty -suhteeseen perustuvaa lähestymistapaa käytetään paljon perusteellisemman ja selkeästi maailmanlaajuisen lähestymistavan (energiavaikutusten arviointi - E V A) pohjana niihin komission ehdotuksiin liittyen, joilla on mahdollisesti suoria tai välillisiä vaikutuksia energia-alaan. Ehdotetussa lähestymistavassa otettaisiin huomioon kaikkien energia- ja siihen liittyvien toimintojen vaikutukset ehdotettujen, - esimerkiksi ympäristöön arvioinneissa. Arviointeihin olisi sisällytettävä selkeä ja puolueeton sekä määrällinen että laadullinen kustannus-hyöty -analyysi niihin vaikutuksiin liittyen, joita ehdotetuilla yhteisön toimenpiteillä olisi EY:n energiapolitiikan tavoitteiden lisätutkimuksia komission saavuttamiseen. Tämä yksiköissä. liittyvien, EY-toimenpiteiden kustannus/hyöty lähestymistapa ansaitsee 27 LIITE E Öljy n jalostus E. l Jalostamojen lukumäärä, kapasiteetti ja käyttö E. 1. 1 Kapasiteetti tyyppi en määritelmät Jalostusprosessin kaksi pääosaa on määriteltävä, jotta voidaan keskustella ja ymmärtää riittävästi j alustustoimi ai an taloudellisia näkökohtia. Ensimmäinen on raakaöljyn tislausprosessi, joka on osa raakaöljyn alustavaan käsittelyyn liittyvää jalostusprosessia eli ensimmäistä tislausprosessi a, jota laitoksilla kutsutaan raakaöljyn tislausyksiköksi (CDU). Yleensä kun viitataan "jalostuskapasiteettiin", CDU-kapasi teetti in tai "straight-run" -kapasiteettiin, tarkoitetaan juuri tätä kapasiteettia. Toinen kattaa jalostusasteen nostoprosessin, joka parantaa jalostusprosessin välituotteiden laatua ja arvoa. Näihin prosesseihin kuuluvat tisleitä parantavat (kuten katalyyttinen (kuten katalyyttinen reformointi) ja muuntoprosessit krakkaus). Muuntoprosesseissa raakaöljyn alustavassa tislausprosessissa tai muut polttoöljyn arvot omaavat jalostusprosessin välituotteet keskiraskaiksi tai kevyiksi tislatuiksi tuotteiksi. Jalostajat saavat näin tuoteteensa vastaamaan paremmin kysyntää. Muunnosta puhutaan yleensä vastaavan katalyyttisen krakkauksen (CCU) kapasiteettina, jota tarvitaan tuottamaan sama määrä tislettä. Katalyyttinen krakkaus on yksi muuntolaitoksen yleisimpiä esimerkkejä Muita esimerkkejä ovat hydrokrakkaus, jäännös-krakkaus, yhdistelmäkrakkaus, lämpokrakkaus, koksaus ja alkylointi. tuotettu polttoöljy muunnetaan Tässä määriteltyä terminologiaa on käytetty läpi koko asiakirjan. E. 1. 2 Jalostamojen lukumäärät Vuoden 1994 lopussa EY:n 12 jäsenvaltion alueella oli 93 jalostamoa pitkän sulkernisjakson seurauksena vuoden 1980 jälkeen, jolloin niitä oli 141. Jalostamojen kokonaismäärä ja ensimmäisen sekä yksityiskohtaisia tietoja jalostamojen monipuolisuudesta ennen vuotta 1988 tai sen jälkeen on taulukossa E. l. tislauksen kapasiteetti Kun jalostamojen kokonaismäärä pieneni ajanjakson aikana, voidaan havaita, että monipuolisten complex-jalostamojen määrä on itseasiassa noussut (55:stä 66:een), osittain monipuolisten jalostamojen määrä (24:stä 13:een) ja yksinkertaisten jalostamojen määrä (62:sta 14:een) on laskenut, mikä edustaa EY:n alueen jalostuskapasiteetin monipuolisuuden huomattavaa lisäystä. Sulkemisien seurauksena jäi jäljelle vain kolme jalostamoa, joiden kapasiteeetti lisäksi joidenkin jalostamojen on alle miljoona tonnia vuodessa. Tämän 28 sijaintipaikka on huono ja ne kärsivät yhdessä kapasiteetiltaan alhaisten jalostamojen kanssa erityisen huonosta kannattavuudessa nykyisessä marginaali- ilmastossa. E. 1. 3 Suuntaukset EY:n 15 jäsenvaltion raakaöljyn tislauksen kokonaiskapasiteetti oli vuonna 1994 jäsenvaltioiden antamien tietojen mukaan 637 miljoonaa tonnia vuodessa, joista 560 miljoonaa tonnia vuodessa käytettiin. Tämä vastaaa 87 prosentin käyttöastetta ja seuraa enemmän tai vähemmän vakaasti vuodesta 1985 lähtien merkille pantua käytön nousua. Vuonna 1985 käyttöaste oli vain 63 prosenttia. Tämä lisäys heijastaa sitä raakaöljyn tislauskapasiteetin vähennysohjelmaa, jonka monet jalostajat ottivat käyttöön tänä ajanjaksona. Tämä oli osasyynä edellä mainittuihin kokonaisten jalostamojen sulkemisiin. Taulukossa E. 2 on jokaisen jäsenvaltion tilanne sekä raakaöljyn tislauslaitosten että muuntolaitosten osalta 1. 1. 1995. Kaavioon E. 1 on merkitty raakaöljyn tislauskapasiteeti, tuotot ja käyttö vuosien 1985 ja 1995 välisenä aikana. Raakaöljyn tislauskapasiteettia koskevissa luvuissa, joiden perusteella käyttöaste arvioidaan, ei kuitenkaan oteta tarpeeksi huomioon niin sanottua "kapasiteetin hidasta kasvua", jota on tapahtunut viime vuosina, ja joka merkitsee pientä mutta jatkuvaa laajentumista olemassaolevassa nimelliskapasiteetissa, kuten on edellä selostettu, eikä kapasiteettia, joka on poistettu käytöstä mutta joka on käytettävissä suhteellisen lyhyellä varoitusajalla. Tämän takia käyttöasteet ovat liioiteltuja ja jäävät jopa enemmän jälkeen kokonaiskäytöstä kuin luvut osoittavat. odotuksia Muuntolaitoksen kapasiteetti EY:n 15 jäsenvaltion alueella kohosi 199 miljoonaan tonniin vuodessa (vastaavan katalyyttisen krakkauksen osalta) vuonna 1995 eli nousi 50 miljoonaa tonnia vuodessa tai 35 prosenttia verrattuna vuoteen 1985 (taulukko E. 3/kaavio E. 2). Tämä luku vastaa 31 prosenttia CDU- kokonaiskapasiteetista Tämä muuntokapasiteetin voimakas kasvu heijastaa raskaamman teollisuuden ja raakaöljyliuskeen tänä aikana. Nämä odotukset tarjonnasta osoittautuivat oikeiksi 90-luvun alkupuolelle saakka, jolloin bensiinin kasvu tasoittui ja raakaöljyliuske alkoi keventyä, (katso kaaviot B. 7, C. 3, C. 4 j a C 5, jotka on esitelty edellä olevissa liitteissä). Teollisuus on yleisesti yhtä mieltä siitä, että käytössä oleva muuntokapasiteetti oli kaikesta huolimatta käytössä, ja vaikka marginaalit olivatkin alhaisia, ne riittivät silti muuttuvien kassakustannusten kattamiseen. lisääntyvästä kysynnän bensiinin kasvusta E. 2 Jalostusmarginaalit ja kannattavuus E. 2. 1 Marginaalien määritelmät Jalostamojen tuottomarginaali määritellään "kokonaismarginaalina" tässä asia kirjassa. Se on öljytuotteiden myynnistä saatujen tuottojen ja raaka-aineena käytettävän raakaöljyn hinnan ero jaettuna jalostetun raakaöljyn määrällä. 29 E. 2. 2 Havaitut marginaalit -jalostajien (eli tarkoittaa ainoastaan raakaöljyn Kaaviossa E. 3 esitetään Koillis-Euroopassaja Välimeren alueella vuosien 1988 ja 1994 välisenä aikana ansaittu jalostuksen voittomarginaali Yhdysvaltain dollareina jalostettua raakaöljybarrelia kohden. Koillis-Euroopan osalta on merkitty sekä laveasti "straight-run" määriteltynä sekä katalyyttistä reform oi nti a harjoittavien jalostamojen voittoja) että 'jalostusastetta nostavien jalostajien" (eli "jalostusasteen noston marginaali", joka tarkoittaa raakaöljyn tislausta sekä katalyyttistä krakkausta, kaasuöljyn rikinpoistoa ja katalyyttistä reformointia harjoittavan jalostamon voittoja) voitot. Välimeren alueen osalta on merkitty vain "jalostusastetta nostavien jalostajien" voitot. -marginaali", tislausta "straight-run joka Alustavana havaintona voidaan nähdä, että kun Koillis-Euroopan ja Välimeren alueen tavanomaisissa jalostusasteen noston marginaaleissa on ollut vain vähän eroa, vuosien 1992 ja 1994 välisenä aikana Välimeren alueen marginaalit olivat jopa noin 0,6 Yhdysvaltain dollaria/miljardia barrelia korkeampia. Toiseksi voidaan myös havaita, että sekä "straight-run"- ja jalostusasteen nostonkin marginaalit ovat pudonneet sitten vuoden 1991 huipun ja saavuttaneet noin 0 Yhdysvaltain dollaria/miljardia barrelia ja 1,8 Yhdysvaltain dollaria/miljardia barrelia tason vuonna 1995. On arvioitu, että jalostusasteen noston marginaalien olisi saavutettava merkittävästi korkeampi, kestävällä pohjalla oleva taso ennen kuin jalostajat voisivat saada riittäviä voittoja viime vuosina tekemistään jalostusasteen nostoon liittyvistä investoinneista. Kaaviossa E. 3 esitetään, että jalostusasteen noston marginaalit ovat vain yhden kerran - vuoden 1991 alussa Persianlahden kriisin aikana - saavuttaneet tällaisen tason ja silloinkin vain muutaman kuukauden ajaksi. E. 2. 3 Suuntausten selitys EY:n alueen downstream öljyteollisuuden jalostuksen ala-sektorin marginaalit ovat jojonkin aikaa olleet sellaisia, että niitä voidaan nyt pitää kroonisesti heikkoina. Samaan aikaan moottoribensiinin valmistuskapasiteetiin on tullut ylijäämää ja diesel-polttoaineen tarjontaan niukkuutta. Tämä tilanne johtuu seuraavista syistä: (i) taloudellisen taantuman kehitys, sellaisena kuin se heijastuu EY. n öljytuotteiden kokonaiskysynnän tasoittumiseen erityisesti bensiinin osalta, (ii) EY. n jatkuva raakaöljyn jalostamisessa tarvittava ylimääräinen raakaöljyn tislauskapasiteetti suhteessa öljytuotteiden kysyntään, (iii) Pohjanmeren ja Saudi-Arabian kevyiden raakaöljyjen saatavuuden yllättävä kasvu, joka on mahdollistanut kevyiden tuotteiden valmistuksen lisäyksen jalostamojen muuntolaitoskapasiteettia on täytynyt käyttää (alunperin teollisuuden että kaikkea käytettävissä olevaa ilman, 30 käyttöönottama sen odottaessa raskaamman raakaöljyn tarjonnan kasvua, joka olisi lisännyt kevyiden tuotteiden alijäämää)(kaaviossa E. 4 esitetään tämän kehityksen vaikutus sekä raakaöljyn että tuotehintojen erotukseen), (iv) muutos tieliikenteessä käytettävien polttonesteiden kysynnässä moottoribensiinistä dieseliin, joka on aiheutunut dieselin ja bensiinin verotuksen eroista monissa jäsenvaltioissa ja joka on edistänyt dieselin kysyntää bensiinin kustannuksella, ja (v) Ympäristörajoitusten lisääntyminen, erityisesti lyijyttömän bensiinin käyttöönotto, laadun jalostuslaitoksilta parantamiseksi ja joka on johtanut kevyiden tuotteiden tuotantokapasiteetin tahattomaan kasvuun. lisäinvestointeja joka vaati Huolimatta 80-luvun aikana tapahtuneista suurista vähennyksistä raakaöljyn tislauskapasiteetissa, ylikapasiteettitilanne jatkuu ja tuskin poistuu vielä pitkään aikaan, ellei tislauksen että muuntokapasiteetin lisävähennykset näyttävät siten olevan yksi osa tämän ongelman selvittämistä. suljeta. Sekä raakaöljyn lisää jalostamoja tähän vähentämällä edelleen raakaöljyn Jotkut jalostajat ovat vastanneet tislauskapasiteettia tai joissain tapauksissa myymällä kokonaisia jalostamoja ostajille, joiden taloudellisia näkökohtia määräävät strategiset tavoitteet uusille markkinoille pääsystä. Raakaöljyn tislauksen vähennykset ovat kuitenkin kokonaisuudessaan olleet riittämättömiä öljytuotteiden tarjonnan kiristämiseksi ja siten straight-run -marginaalien nostamiseksi hyväksyttävällä tasolle. Lisäksi muuntokapasi teetti a ei ole lainkaan suljettu ja niin muodoin kevyiden tisleiden saatavuus ei ole heikentynyt, mikä olisi tarpeen jalostuksen noston marginaalien edistämiseksi. Viimeaikoina ainoastaan yksi jalostamo on suljettu kokonaan (kapasiteetiltaan noin 5 miljoonaa öljyekvivalenttitonnia), suurelta osin siitä syystä, että jalostajat ovat olleet vastahakoisia tekemään strategisesti niin merkittäviä päätöksiä, ottaen huomioon niiden ainutkertaisen luonteen sekä niistä aiheutuvat raskaat ympäristö jä sosiaalikustannukset. Raakaöljyn tislauskapasiteetin välttämättömiä vähennyksiä ei ole vielä tehty, koska on epävarmaa, nouseeeko kysyntä uudelleen ja milloin. Jatkuvaa suuntaus vähentää kustannuksia on mahdollistanut sen, että jalostajat ovat edelleen voitollisia. Lisäksi yksittäiset jalostajat ovat vastahakoisia vastaamaan strategisista ja toiminnallisista vaikutuksista sekä jalostamojen sulkemisesta aiheutuvista huomattavista kustannuksista. Raakaöljyn tislauksen ja muuntamisen tilanteen johdosta jalostajat, joista suurimmalla osalla on ainakin osittaista muuntokapasi teetti a, ovat riippuvaisia kassamarginaaleista. Vaikka kassamarginaalit ovatkin alhaisia, ne ovat toisaalta 31 positiivisia mutta investoinneille. toisaalta eivät anna riittäviä tuottoja muuntolaitoksen Kaikki edellä mainitut tekijät huomioon ottaen teollisuus joutuu epätavallisen epävarman tilanteen eteen toimialan tulevaisuuden odotusten osalta, ja on sen takia omaksunut "odottaa ja katsoa" -asenteen kapasiteetti päätösten osalta. Taulukossa E. 5 annetaan yksityiskohtaisia tietoja niistä kapasiteetin nettolaajentumisista ja vähennyksistä, joista vuoden 1995 alussa oli jo annettu tietoja. Taulukossa E. 6 annetaan yksityiskohtaisia tietoja OPEC:n ulkomaisesta jalostuskapasiteetista vuoden 1995 lopussa. E. 2. 4 Kansainvälisen kaupan vaikutukset jalostuksen kannattavuuteen EY:n öljyuotteiden kokonaiskaupan tasapaino on parantunut huomattavasti muutaman viime vuoden aikana (kaaviot C. 6/7/8/9, jotka on esitetty aikaisemmissa liitteissä). Huolta aiheuttaa kuitenkin että kaikki EY:n jalostuskapasiteetin vähennykset voidaan tasoittaa tuontia lisäämällä, mikä siten estää marginaalien parannuksia. edelleen se, Tässä yhteydessä olisi huomattava, että kehitysmaiden tullietuusjärjestelmän (GSP) määräykset, jotka ovat viime aikoina suosineet öljytuotteiden tuontia tietyistä maista, tulevat piakkoin ankarimmiksi, GSP-järjestelmän alkuperäisen tarkoituksen mukaisesti, joka oli vähemmän kehittyneiden maiden (LDC) suosiminen. Tuonnista voi tulla tärkeä tekijä joko Kauko-idän maiden nousevalle öljytuotteiden omavaraisuudelle, jolla voi olla suuntaa muuttava vaikutus Lähi-idän jalostamojen vientiin EU:iin, tai IVY-maiden öljytuotteiden vientiin. Jälkimmäisen osalta EY. n, IVY-maiden sekäa Keski- ja Itä-Euroopan maiden välisten downstream- toimintojen odotettavissa oleva kehitys on jatkossakin epäselvä, kun otetaan huomioon kehityksen epävarma vauhti ja suunta näissä maissa. Lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä vallitsee yksimielisyys siitä, että näillä muutoksilla ei todennäköisesti ole mitään pysyviä, suuria vaikutuksia downstream-öljyn- tuotannon taloudellisiin näkökohtiin. Pitkällä aikavälillä pidetään todennäköisenä, investoivat että jalostamolaitokseen, jotta ne voivat sovittaa tuotteensa paremmin yhteen kotimaisen kysynnän kanssa ja voivat siten viedä raakaöljy tuotantonsa raakaöljynä eikä tuotteina, mikä on kannattavampi vaihtoehto kuin niiden nykyinen käytäntö viedä tuoteylijäämät kansainvälisille markkinoille. Itä-Euroopan maat sekä Keski- IVY-maat (KIE) ja tapahtuvalla liikehdinnällä reformuloidun Yhdysvalloissa bensiinin käyttöönottamiseksi myrkyllisten päästöjen vähentämiseksi on vaikutuksensa EY:n alueen jalostajiin, joista osa on joutunut ainakin väliaikaisesti vähentämään moottoribensiinin vientiä Yhdysvaltoihin tuojia koskevan toimituslogistiikan muutosten takia. Joidenkin maiden ja yritysten mielestä nämä vuonna 1995 käyttöön otetut uudet määräykset suosivat yhdysvaltalaisia tuottajia. Tilanne kuitenkin kehittyy ja nähtäväksi jää, ovatko vaikutukset EY:n jalostuksen tuottavuuteen merkittäviä pidemmällä aikavälillä. 32 E 3 Jalostuksen näkymät Kaikki ovat yhtä mieltä siitä, että toimialan näkymiä hallitsee epätavallisen suuri epävarmuus, jonka seurauksena teollisuuden sitoutuminen koko sektoriin ontuu. Tätä todistaa monien teollisuuden toimijoiden "odottaa ja katsoa" -lähestymistapa strategisten päätösten osalta. Tarkemmin sanottuna toimijat hyväksyvät laajalti sen, että jalostamoja on suljettava lisää ennen kuin marginaalien voidaan odottaa palautuvan hyväksyttäville tasoille lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä, vaikka onkin olemassa mahdollisuus, että tällä hetkellä tiedossa oleva ylikapasiteetti onkin luonteeltaan vain väliaikaista. On hyväksytty kuitenkin myös se, että sulkeminen voi jatkossa osoittautua vaikeaksi. Tämä johtuu suurista sulkemiskustannuksista. tekijä, jonka uskotaan ehkäisevän Toinen jalostamojen sulkemista, ovat sulkemisesta yleensä aiheutuvat puhdistuskustannukset, kuten edellä on selostettu. Uskotaan, että kannattamattomien jalostamojen sulkemisen sijaan omistajia houkuttelee jalostamojen ylläpito tyhjäkäynnillä, investoinnin minimointi, niin että samalla tuotetaan sellaisia määriä ja laatujen, jotka antavat voitollisen tuloksen. Tällaiset toimet vain lisäävät yleistä ylitarjontatilannetta. Näissä olosuhteissa joitakin houkutella sulkemiskustannuksista vastaamisen sijaan myyminen sellaisille ostajille, joiden strategisten aikomusten ja/tai tällaiset tarjoukset tulisivat houkutteleviksi. Uusilla omistajilla olisi lisäksi vain vähän investoitua pääomaa hyvitettäväksi, joten niiden olisi mahdollista toimia tuottavasti sellaisilla marginaaleilla, jotka kattavat vain toimintakustannukset ja siten heikentävät edelleen suoraan koko toimialan jaiostusmarginaaleja. taloudellisten olosuhteiden johdosta tai muista strategisista jalostajia syistä voisi Jalostajat pitävät vastaavasti muita kuin pakollisia huolto-ja ylläpitoinvestointeja tai lakisääteisiä investointeja jäissä, kun pidetään selvänä, ettei odotuksiin ole tulossa parannuksia lyhyellä tai edes keskipitkällä aikavälillä. Jalostajat pelkäävät, että pakollisten investointien takia ne eivät saa riittäviä voittoja, kaikki tämä aiheuttaa teollisuudessa "odottaa ja katsoa" -mielialaa. Tätä taustaa vasten on myös otettava huomioon maailman muiden osien antama vastus kilpailussa teollisuusinvestointien houkuttelemiseksi. Parempia voittoja on mahdollisesti tarjolla muualla. Kansainväliset öljy-yhtiöt voivat keskittää niukat pääomaresurssinsa EY:n alueen ulkopuolelle, jossa jaiostusteollisuus voi hyvinkin tulla EU:n teollisuutta kilpailukykyisemmäksi ja tehokkaammaksi, kuten väitetään, ja aiheuttaa vastaavia seurauksia koko EY:n taloudelle. 33 LIITE F Öljytuotteiden markkinointi F. 1 Markkinoinnin alasektorin määritelmä Markkinoinnin alasektori koostuu tie-, raide- ja putki kuljetuksista laiva-, jalostamoilta asiakkaille. Kuljetukset asiakkaille ovat joskus suoria mutta useimmiten ne tapahtuvat välivarastojen kautta, joita käytetään enemmän paikalliseen jakeluun. Moottoribensiinin ja diesel-öljyn osalta useimmat ostajat hankkivat tuotevarastonsa huoltoasemien vähittäismyynti verkoston kautta, jotka usein ovat jalostamoja omistavien yhtiöiden omistuksessa tai edustuksessa. Kilpailulliset paineet ovat tarjoamaan korkealuokkaisempaa palvelua kuin kilpailijansa. toimijat pyrkivät sellaiset, että F. 2. Vähittäismyynti tilastot Vuodesta 1985 lähtien huoltoasemien määrä koko EY. n alueella on laskenut tasaisesti EY:n 15 jäsenvaltion asemien kokonaismäärä on nyt 122 900, eli 23 prosenttia vähemmän kuin vuonna 1985 toiminnassa olleet 158 700. (Taulukossa F. l annetaan yksityiskohtaista tietoa asemien määristä jäsenvaltioittain tänä ajanjaksona, kun taas kaaviossa F. l. kuvataan kehitystä koko EYn alueella). Nämä vähennykset asemien määrässä ovat tapahtunet, kun toimijat ovat pyrkineet lisäämään asemaa kohden myydyn polttoaineen määrää ja siten alentamaan yksikkökustannuksia. (Kaaviossa F. 2 kuvataan asemaa kohden myytyjen määrien kehitystä EY:n 12 jäsenvaltion alueella. ) Yksi tekijä vähittäismyyntisektorin kehityksessä viime vuosina on ollut hypermarkkinoiden kautta tapahtuvan myynnin nopea laajeneminen joissakin maissa, mikä on tapahtunut suurelta osin perinteisten öljy-yhtiöiden kustannuksella. F. 3 Vähittäismyynnin markkinaosuudet ja kannattavuus Viimeisten kymmenen vuoden aikana vähittäismyynnin markkinaosuuksissa on ollut selvä suuntaus, kun sekä perinteiset yhdentyneet öljyalan suuryhtiöt että myös yksityiset ovat menettäneet alaa hypermarkkinoille sekä niin sanotuille kansallisille öljy-yhtioille ja toimijoille, joka ovat tuottajamaan eturyhmien omistuksessa. Hypermarkkinat ovat kasvaneet eniten Ranskassa ja Yhdistyneessä kuningas kunnassa, joissa ne jatkavat aluevaltaustaan tiukalla hintaki 1 pai 1 upolitiikai 1 a. Tällä tavalla moottoripolttoaineiden markkinoiden kilpailullinen rakenne käy lävitse merkittävän muutoksen. Moottoripolttoaineiden kaupassa toimivat yhdentyneet yritykset ovat viime aikoina lisääntyvässä määrin vastanneet tähän kehitykseen kauppaa järkeistämällä, jolloin valikoitujen vaihtokauppojen ja vähittäismyyntiasemien järjestelyjen kautta yhtiöt tietyille maantieteellisille alueille. Vaikka ovat keskittäneet myyntiään 34 markkinointi on yleisesti ottaen paremmassa kunnossa kuin jalostus, ei ole epäilystäkään siitä, etteivätkö ne vakavat loukkaukset, joita suurmyymälät tekevät liiketoiminnalle, jota aikaisemmin pidettiin perinteisten öljy-yhtiöiden toimialana, vaikuta markkinoinnin alasektorin taloudelliseen asemaan. F 4 Yhdenniukaistamiskysymykset Useiden jäsenvaltioiden verotukselliset erot dieselin ja bensiinin hinnoissa ovat edistäneet dieselin kysyntää bensiinin kustannuksella ja ovat siten pahentaneet EY. n alueen jalostamojen tuoton ja kysynnän välistä epäsuhtaa (taulukko E. 4). Lisäksi samojen tuotteiden verotukselliset erot jäsenvaltioiden välillä eivät ole mahdollistaneet verorajojen poistamista, aiheuttavat kustannuksia, kilpailullisia ja markki navääri sty mi ä sekä ovat lisänneet petoksiin liittyviä ongelmia. Kun tiedetään, että tätä ovat vaatineet sekä teollisuuden että kansallisten hallitusten edustajat verokysymyksistä käydyissä keskusteluissa Lissabonissa 13. - 15. marraskuuta 1995, veromaksujen yhdenmukaistaminen on tunnustettu tärkeäksi tavoitteiden osatekijäksi perustamissopimuksen saavuttamisessa. sisämarkkinoita koskevien Tällä hetkellä auton polttonesteisiin liityvien öljytuotteiden standardien määrä tuotteiden kasvaa nopeasti koko EY:ssä, koska olennaisesti samanlaisten standardeissa on usein vain varsin pieniä eroja eri jäsenvaltioissa. Jotkut toimijat väittävät, että sellaisten tuotevaatimusten standardointi koko EY:n alueella mahdollistaisi niiden logistiikkajärjestelyjen huomattavan yksinkertaistamisen ja helpottaisi siten kustannusten vähentämistä, mikä voitaisiin ainakin osittain siirtää kuluttajille. Toisaalta tällaiset vaihtelut vaatimuksissa mahdollisuutena tavalliseen laatukilpailuun. toiset näkevät 35 LIITE G Termisanasto Seuraavien tekstissä esiintyneiden termien määritelmät voivat olla avuksi erityisesti niille, joilla ei ole erityistietoja öljyteollisuudesta. Ne on esitetty aakkosellisessa järjestyksessä käytön helpottamiseksi. -"ACEA": Association des Constructeurs Européens d'Automobiles. Euroopan autontuottaj i en y hdi sty s. -"ASEAN": Association of South-East Asian Nations. Kaakkois-Aasi an valtioiden järjestö. -"Barreli" (bbl): käytetään öljyteollisuudessa tilavuuden mittayksikkönä. Yksi kuutiometri vastaa 6,29 barrelia. Tonni raakaöljyä sisältää noin 7,33 barrelia. -"BAT": Best Available Technology. Paras käyttökelpoinen tekniikka. -"ECU": European Currency Unit. Euroopan yhtenäisvaluutta. -"EUROPIA": European bensiiniteollisuuden yhdistys. Petroleum Industry Association. Euroopan -"EY": Euroopan yhteisö, tässä kertomuksessa sillä tarkoitetaan kaikkia viittätoista jäsenvaltiota, ellei muuta ole mainittu. -"GSP": Generalised System of Preferences. Kehitysmaiden tullietuusjärjestelmä. -"HFO": Heavy fuel oil. Raskas polttoöljy (POR) -"IVY": Itsenäisten valtioiden yhteisö - eli entisen Neuvostoliiton maat -"Jalostus": kemialliset ja fysikaaliset prosessit, jotka liittyvät raakaöljyssä olevien hiilivety-yhdisteiden erottamiseen sekäjoidenkin yhdisteiden muuntamisen toisiksi hiili vety-yhdisteiksi, jotta niistä voidaa sekoittaa joukko käyttökelpoisia valmiita tuotteita. -"Jalostusasteen nostokapasiteetti/laitos' on termi, jota käytetään kuvaamaan jalostusprosessin välituotteiden laatua ja arvoa parantavia prosesseja. -"Kapasiteetin hidas kasvu": ("capacity creep") teollisuustermi, jota käytetään kuvaamaan todellisen kapasiteetin hidasta mutta vakaata laajentumista verrattuna laitoksen ni melliskapasi teetti in ja jota yleensä tapahtuu toimijan laitoksella tekemien jatkuvien parannusten tuloksena, esimerkiksi prosessi nesteiden virtauksen esteiden poistaminen jne. 36 tisle": raakaöljystä alustavassa -"Keskiraskas tislausprosessissa valmistetut keskiraskaat tuotteet. Näitä käytetään valmiiden tuotteiden, kuten dieselöljyn ja lämmitykseen käytetyn kaasuöljyn (eli kevyen lämmitysöljyn) valmistukseen. -"Kevyt tisle": raakaöljystä alustavassa tislausprosessissa valmistetut kevyemmät tuotteet. Näitä käytetään kevyiden valmiiden tuotteiden, kuten moottoribensiinin, kemikaaliteollisuuden raaka-aineiden yms. valmistuksessa. -"KIE": Keski- ja Itä-Euroopan maat - eli Keski- ja Itä-Euroopassa sijaitsevat entisen Neuvostoliiton satel Iitti maat sekä Baltian maat -"kPa": Thousands of Pascals. Tuhansia pascaleita. -"LDCs": Less Developed Countries. Vähemmän kehittyneet maat -"Med": Mediterranean. Välimeri. -"mt": miljoonaa tonnia. -"mta": miljoonaa tonnia vuodessa. -"m3"': kuutiometri -"Muuntokapasi teetti/laitos" on jalostusastetta parantavan kapasiteetin/laitoksen alaosasto (katso jäljempänä). Muuntolaitos muuntaa polttoöljyä tai muita polttoöljyn arvot omaavia jalostusprosessin välituotteita keskiraskaiksi ja kevyiksi tislatuiksi tuotteiksi ja antaa siten jalostajille mahdollisuuden sovittaa tuotteensa paremmin yhteen kysynnän kanssa. -"NGLs": Natural gas liquids. Nesteytetty maakaasu. -"NWE": North-West Europe. Luoteis-Eurooppa. -"p. a": vuodessa -"Pohjaöljy": polttoöljy jalostusprosessin alustavassa tislausvaiheessa. ja muut raskaat välituotteet, joita valmistetaan -"Polttoöljy": raakaöljystä alustavassa tislausprosessissa valmistetut raskaammat tuotteet. Näitä käytetään valmistettaessa raskaita lopputuotteita lämpövoimaloissa poltettavaksi, alusten kattiloihin yms. -'"ppm": miljoonasosa -"Raakaöljy": mineraaliöljy sellaisena kuin se on löydetty olomuodossaan maan tai merenpohjan alta. luonnollisessa 37 -"Raakaöljyn laatu": raakaöljyillä on useita jalostajille tärkeitä ominaisuuksia, tärkeimpien ja tunnetuimpien joukossa pidetään rikkipitoisuutta ja tiheyttä. Maallikon termein sanottuna tiheydellä kuvataan raakaöljyn keveyttä/raskautta, mitä kevyempää raakaöljy on, sitä suurempi on kevyiden, ja siten yleensä arvokkaampien tuotteiden osuus, joka siitä voidaan tislata turvautumatta kalliisiin lisäksi muuntoprosesseihin (katso edellä kevyemmät raakaöljyt maksavat yleensä enemmän. Toinen huomioon otettava tekijä on se, että kevyemmät raakaöljyt ovat yleensä, mutta eivät aina, rikkipitoisuudeltaan siinä määrin jalostuskustannuksia lisäävää rikinpoistokäsittelyä, tämän tekijän merkitys kasvaa, kun otetaan huomioon, että rikkivaatimukset tiukentuvat. Tällaisissa tapauksissa raakaöljyn markkina-arvo lisääntyy edelleen. 'muuntokapasiteetti/laitos') Tämän alhaisempia eivätkä vaadi siksi -"R/P": reserves to production. Varojen suhde tuotantoon (suhdeluku, jota käytetään öljy- ja kaasuvarojen yhteydessä. -"Straight-Run-tuotteet": valmistetaan ensimmäisessä tislausprosessissa. -"TPA": Third Part Access. Kolmannen osapuolen pääsy verkkoon. -"tpa": Tonnes per annum. Tonneja vuodessa. -"VOC": Volatile Organic Compounds Haihtuva hiilivety -"Öljyteollisuuden downstream-toimiala":Öljyteollisuudendownstream-toimial aan kuuluvat: (i). kuljetus- ja varastointijärjestelyt, jotka liittyvät raakaöljyjen ja osittain jalostettujen öljyjen kuljetuksiin jalostamoihin, (ii) jalostusprosessi sinänsä, ja (iii) kuljetus-, varastointi-, jakelu-, ja myyntijärjestelyt, jotka liittyvät valmiiden öljytuotteiden siirtämiseen jalostamoilta asiakkaille. Kohtaan (i) liittyvistä toiminnoista puhutaan yleensäyksinkertaisesti"toimituksina", kohtaan (ii) liittyvistä "jalostuksena" ja kohtaan (iii) liittyvistä "markkinoille saattamisena". Olemme käyttäneet kertomuksessa tätä yksinkertaistettua terminologiaa, ellei muuhun ole viitattu. Kohdassa (i) lueteltuihin "toimituksiin" liittyviin toimintoihin sisältyvät raakaöljyn laivakuljetukset ja/tai putki kuljetukset ja/tai varastosäiliöinnit jalostamoihin. Kohdassa (ii) lueteltuihin "jalostukseen" liittyviin toimintoihin sisältyvät sekä raakaöljyn että osittain jalostettujen öljyjen (siirretty jalostamosta toiseen ja jatkojalostettavaksi) sekoitustoimenpiteiden sarjoissa. Näistä valmistuu lopulta asiakkaiden monia laaja valikoima valmiita öljytuotteita, kuten käyttötarkoituksia varten jalostus monipuolisissa kemiallisten prosessien 38 liikennepolttonesteessä käytettäviä tai lämmitysöljyjä, kemikaaliteollisuuden raaka- aineita, tienrakennusmateriaaleja, voiteluaineita ja muita. Kohdassa (iii) esitettyihin "markkinoille saattamiseen" liittyviin toimintoihin sisältyvät laiva-, tie-, raide-, tai putki kuljetukset jalostamoilta asiakkaille. Jakelu asiakkaille on joskus suoraa, mutta tavallisesti se tapahtuu välivarastoinnin kautta, jota käytetään enemmän paikalliseen jakeluun. Moottoribensiinin ja dieselöljyn osalta useimmat asiakkaat hankkivat tapauksissa jalostamoja omistavien yhtiöiden omistamien tai edustamien huoltoasemien vähittäismyynti verkostojen kautta. tuotevarastonsa useissa 39 Luettelo taulukoista ja kaavioista Taulukot B. l Raakaöljy kaupan kehitys B. 2 Tuotekaupan kehitys B. 3 Bensiinikaupan kehitys B. 4 Teollisuusbensiininkaupan kehitys B. 5 Kaasun/dieselöljyn kaupan kehitys B. 6 Jäännöspolttoöljynkaupan kehitys Kaaviot B. l Todetut öljyvarat maailmassa B. 2 Varantojen jakautuminen maailmassa B. 3 Öljyn tarjonta maailmassa B. 4 OPEC:n osuus maailman tuotannossa B. 5 Raakaöljyn hinnat B. 6 Riippuvuus öljyn tuonnista B. 7 Keskimääräiset API-arvot Cl Energian kokonaiskulutus EU:n 15 jäsenvaltiossa vuonna 1995 C. 2 Energian kokonaiskulutus EU:n 15 jäsenvaltiossa vuonna2005 C. 3 Öljytuotteiden kysyntä EU:n 15 jäsenvaltiossa C. 4 Öljyn kysyntäbarrelin muoto C. 5 Öljytuotteiden välillinen kysyntä EU:n 15 jäsenvaltiossa C. 6 Tuotekauppa kokonaisuudessaan EU:n 12 jäsenvaltiossa C. 7 Bensiinin nettovienti EU:n 12 jäsenvaltiossa C. 8 Kaasuöljyn nettovienti EU:n 12 jäsenvaltiossa C. 9 Polttoöljyn nettovienti EU:n 12 jäsenvaltiossa Taulukot Dl Rikkipitoisuuden enimmäismäärä - kaasuöljy D. 2 Lyijypitoisuuden enimmäismäärä - bensiini D. 3 Lyijypitoisuuden enimmäismäärä - lyijytön bensiini D. 4 Ei käytössä D. 5 Ympäristöinvestointien kustannukset D. 6 Rikin poistokapasiteetti E. l Jalostamorakenteen kehitys E. 2 Jalostuskapasiteetti EU:n 15 jäsenvaltiossa E. 3 Muuntokapasi teetti EU: n 15 jäsenvaltiossa E. 4 Verot ja maksut EU. n 15 jäsenvaltiossa E. 5 Kapasiteetin nettolaajennus ja nettovähennys EU:n 15 jäsenvaltiossa E. 6 OPECin ulkomainen jalostus Kaaviot E. 1 Tislauskapasiteetin käyttö EU:n 15 jäsenvaltiossa E. 2 Jalostusasteen parantaminen EU:n 15 jäsenvaltiossa E. 3 Jalostuksen marginaalit E. 4 Brent/Dubai & lyijyttömän bensiinin/polttoöljyn hintaerot Taulukko F. l Bensiinin vähittäismyyntipisteiden määrä EU:n 15 jäsenvaltiossa Kaaviot F. l Öljytuotteiden markkinoille saattaminen EU:n 15 jäsenvaltiossa F. 2 Keskimääräinen tulos huoltamoittain EU:n 12 jäsenvaltiossa 40 EU - 12 - E v o l u t i on of c r u de oil * t r a de 1 9 85 - 1 9 90 - 1 9 94 1985 Mta 1990 Mta 1 9 94 Mta TOTAL IMPORTS 3 7 7. 0 4 6 7. 5 5 0 2. 0 3 1 2. 6 1 0 0. 0 4 2 8. 4 1 0 0. 0 4 5 5. 2 100 EXTRA - EU imports (1 +2 + 3 + 4) 1. OECD countries of which :. Norway 2. OPEC countries of which : Algeria Iran Iraq Kuwait Libya Nigeria Saudi Arabia Venezuela 3. Ex - USSR 4. Other countries of which : • Egypt Mexico 2 5. 4 23. 2 2 0 6. 0 18. 3 25. 6 2 4. 8 9. 9 37. 7 3 8. 8 2 8. 4 10. 3 27. 5 53. 7 11. 7 18. 3 4 6. 6 4 3. 8 253. 5 19. 0 54. 0 21. 3 10. 9 51. 1 2 6. 1 51. 9 8. 0 61. 2 67. 1 11. 1 17. 0 66 6 8 8 3 12 12 9 3 9 17 4 6 TOTAL EXPORTS 8 7. 4 6 7. 8 18 18 56 4 10 3 11 7 18 2 15 11 2 2 11 10 59 4 13 5 3 12 6 12 2 14 16 3 4 8 2. 5 80. 1 2 5 3. 9 1 8. ^ 4 5 l8 13. 6 4 9. 6 32. 5 8 2. 8 7. 5 6 6. 7 52. 1 8. 2 10. 2 96,1 NET IMPORTSAEXPORTS) 289. 6 399. 7 405. 9 * Refinery Feedstocks and NGL included. *• For 1985, EU - 12 does not include ex-GDR. Sources : IEA Statistics and Eurostat TABLE B. l -7 EU - 12 - Evolution of all petroleum products trade 1985 - 1 9 90 - 1994 1985 Mta 1990 Mta 1 9 94 Mta TOTAL IMPORTS 1 6 6. 4 179. 5 1 6 5. 4 9 1. 7 100 8 9. 2 100 76. 0 100 EXTRA - EU imports (1 +2 + 3 + 4 + 5 + 6) 1. OECD countries of which : Norway Sweden. United States OPEC countries of which : Algeria Kuwait Libya Saudi Arabia Venezuela 17. 3 2. 7 4. 5 6. 9 19 3 5 8 24. 6 6. 3 5. 5 8. 1 27 2 0. 4 7 6 9 6. 6 5. 4 6. 5 28. 6 31 2 8. 4 32 2 2. 2 8. 6 6. 7 2. 7 3. 0 4. 5 9 7 3 3 5 7. 7 5. 3 5. 2 6. 6 2. 6 9 6 6 7 3 8. 4 0 f7 4. 0 4. 4i 3. 2 3. Ex - USSR 2 2. 5 25 17. 8 20 10. 4 4. Romania 5. 6. Other Eastern Europe countries Other countries of which : • Egypt TOTAL EXPORTS of which : v United States 4. 0 6. 0 13. 3 0. 5 1 2 3. 4 9. 8 4 7 14 1 2. 4 5. 2 10. 8 0. 5 157. 5 12. 6 3 6 12 1 0. 9 1. 2 20. 9 2. 1 165. 6 12. 1 NET IMPORTS/(EXPORTS) 4 3. 0 22. 0 (0. 2) 27 9 7 9 29 11 1 5 6 4 14 1 2 27 3 * For 1985, EU - 12 does not include ex-GDR. Sources : IEA Statistics and Eurostat TABLE B. 2 Z EU - 12 - Evolution of total gasoline trade 1 9 85 - 1990 - 1 9 94 1985 * Mta 1990 1994 Mta % Mta TOTAL IMPORTS EXTRA - EU imports (1 +2 + 3 + 4 + 5 + 6) 1. OECD countries of which : Norway Sweden. United States OPEC countries of which : Algeria Kuwait Libya Saudi Arabia Venezuela Ex - USSR Romania 5. 6. Other Eastern Europe countries Other countries of which : • Egypt 17. 2 414 1. 5 0. 1 0. 5 0. 1 0. 4 0. 1 0. 1 0. 2 0. 0 1. 0 0. 7 28. 4 7. 9 2. 7 1. 2 0. 5 0. 4 1. 7 0. 6 0. 2 0. 2 0. 6 0. 0 0. 8 0. 4 0. 5 100 34 2 11 2 9 2 2 5 0 23 16 0. 8 18 1. 8 TOTAL EXPORTS of which :. United States 23. 9 5. 9 35. 3 5. 1 22. 5" 100 5. 1 100 45 18 18 0 6 4 0 2 2 0 47 0 34 15 6 5 22 8 3 3 8 0 10 5 6 23 2. 3] 0. 9! 0. 9| 0. 0' 0. 3| O. 2! 0. 0' 0. 1 0. 1 0. 0! 2. 4J 1 O. oi 37. 5i 1 1 6. 8' NET IMPORTS/(EXPORTS) (6. 7) (6. 9) (15. 0)i * For 1985, EU - 12 does not include ex-GDR. Sources : IEA Statistics and Eurostat TABLE B. 3 3 EU - 12 - Evolution of naphtha trade 1985 - 1 9 90 - 1 9 94 1985 Mta 21. 9 1990 Mta 1994 Mta % 24. 3 22. 8 16. 5 100 16. 5 100 13. 9 100 2-7 16 3 1 1 40 18 8 7 3 0 29 10 0. 5 0. 2 0. 2 6. 5 2. 9 1. 4 1. 1 0. 5 0. 0 4. 8 0. 8 1. 7 0. 3 12 3 2 1 54 29 4 7 13 0 2 0 0 32 3. 1 0. 5 0. 2 0. 6 7. 2 2. 2 2. 1 1. 3 1. 3 0. 2 2. 9 0. 3 0. 0 3. 0 0. 3 14. 7 0. 7 9. 6 19 3 1 4 43 13 13 8 8 1 1^ 2 0 18 1. 6 0. 4 0. 3 0. 1 7. 5 4-1 0. 5 1. 0 1. 8 0. 0 0. 3 0. 0 0. 0 4. 5 0. 9 13. 4 0. 5 9. 4 TOTAL IMPORTS EXTRA - EU imports (1 +2 + 3 + 4 + 5 + 6) 1. OECD countries of which : Norway. Sweden. United States OPEC countries of which : Algeria Kuwait Libya Saudi Arabia Venezuela 3. Ex - USSR 4. Romania 5. Other Eastern Europe countries 6. Other countries of which : • Egypt TOTAL EXPORTS of which :. United States 1 2. 0 1. 0 NET IMPORTS/(EXPORTS) 9. 9 # For 1985. EU - 12 does not include ex-GDR. Sources : IEA Statistics and Eurostat TABLE B. 4 H EU - 12 - Evolution of qas/diesel oil trade 1985 - 1990 - 1994 1985 1990 Mta % Mta 1994 Mta % TOTAL IMPORTS EXTRA - EU imports (1 +2 + 3 + 4 + 5 + 6) 1. OECD countries of which : Norway Sweden. United States OPEC countries of which : Algeria Kuwait Libya Saudi Arabia Venezuela 59. 4 34. 1 5. 1 1. 3 2. 1 0. 9 9. 6 3. 4 2. 8 0. 7 0. 6 1. 2 3. Ex - USSR 11. 3 4. Romania 5. 6. Other Eastern Europe countries Other countries of which : • Egypt TOTAL EXPORTS of which :. United States 5. 5 2. 6 0. 0 33. 7 0. 3 NET IMPORTS/(EXPORTS) 25. 7 55. 6 30. 7 100 47. 7I 100 20. 21 100 32 12 12 4 14 5 1 3 3 0 30 2 2 20 15 4 6 3 28 10 8 2 2 4 33 16 0 6. 5 2. 4 2. 4 0. 8 7. 8 2. 6 2. 1 1. 6 1. 1 0. 4 9. 5 1. 5 2. 6 2. 8 40. 5 1. 8 15. 1 21 8 8 3 26 8 7 5 4 2 31 5 8 6. 5] 2. 5! 2. 4] 0. 8' 2. 8! 1. ) O. 2; 0. 7] 0. 7! O. O] 6. 0! 0. 4] 0. 4! 4. 1 48. 7i 1 1 1. 5' (1. 0)i * For 1985, EU - 12 does not include ex-GDR. Sources : IEA Statistics and Eurostat TABLE B. 5 EU - 12 - Evolution of residual fuel oil trade 1985 - 1 9 90 - 1 9 94 1985 Mta 1990 Mta TOTAL IMPORTS EXTRA - EU imports ( 1 +2 + 3 + 4 + 5 + 6) OECD countries of which : Norway Sweden. United States OPEC countries of which : Algeria Kuwait Libya Saudi Arabia Venezuela Ex - USSR Romania Other Eastern Europe countries Other countries of which : • Egypt TOTAL EXPORTS of which :. United States 45. 3 25. 4 3. 2 0. 2 1. 4 1. 4 9. 1 0. 6 2. 3 0. 5 1. 1 3. 3 5. 1 2. 4 5. 6 0. 1 33. 3 1. 6 NET IMPORTS/(EXPORTS) 12. 0 * For 1985, EU - 12 does not include ex-GDR. 100 13 1 6 6 36 2 9 2 4 13 20 22 0 40. 2 21. 2 4. 5 0. 9 2. 1 0. 3 7. 6 0. 6 0. 9 1. 8 1. 8 1. 9 4. 1 0. 1 1. 7 3. 2 0. 2 38. 5 3. 6 1. 7 1994 Mta 42. 1 100 21. 5] 100 19 6 7 3 35 5 7 4 14 17 1 2 26 5 21 4 10 1 36 3 4 8 8 9 19 1 8 15 1 4. 0] 1. 3! 1. 5] 0. 7' 7. 5] •%. o\ 1. 5] 0. 8! 3. 0| 3. 7! 0. 3] 0. 5| 5. 5! 1. 1 37. 8. i i 2. 8' 4. 3i Sources : IEA Statistics and Eurostat TABLE B. 6 C WORLD PROVEN CONVENTIONAL OIL RESERVES AT CURRENT MARKET PRICES noo looo H u e 0Q 4) vt Source. BP Statistical Review Proven Reserves R/P Ratio CHART B. l ^ DISTRIBUTION OF WORLD OIL RESERVES END 1994 Asia & Australasia 4% Africa 6% North America 3% Latin America 13% OECD Europe 2% Former Soviet Union 6% CHART B. 2 Middle East 66% Total Reserves = 137 Bn. tonnes Source: BP Statistical Review °<3 WORLD OIL SUPPLY Non-OPEC Supply i i •J 1 •+, 70 60 + 50 + 40 + \0 4- 20 t 10 + 0 1970 1972 1974 1976 1978 1980 1982 \ 1984 1986 1988 1990 1992 1994 CHART B. 3 ^ S> OPEC SHARE Of WORLD OIL PRODUCTION CRUDE OIL PRICES 1970 to 1994 55 Nominal $/bb! 1994 $/bbI CHART B. 5 AVERAGE API VALUES OF CRUDE OIL SUPPLIES IN THE EU 1985 - 1995 38 37 h 36 35 34 33 32 JAN JAN JAN I 85 I 86 I 87 JAN I 88 JAN I 89 JAN JAN I 90. I 91 JAN I 92 JAN I 93 JAN I 94 JAN I 95 S o u r ce : C r u de Oil R e g i s t er ^ CHART B. 7 GROSS ENERGY CONSUMPTION 1995 EUROPEAN UNION 15 RENEWABLES 5% f4 M t 0C NUCLEAR 15% 205 Mtoe 574 Mtoe 277 Mtoe TOTAL = 1369 Mtoe -C SOLIDS 17% 239 Mtoe CHART C. l GROSS ENERGY CONSUMPTION 2005 EUROPEAN UNION 15 RENEWABLES 7o/o 102 Mtoe NUCLEAR 14% 212 Mtoe 606 Mtoe TOTAL 1521 Mtoe SOLIDS 16% 237 Mtoe CHART C. 2 "S 2 « v. 2 ° e "S S — s S b3 o H < O cc o •o •a O) 3 ti- D O n O O «s o o o o o © «s o o «s o o o as Os ON 00 Os Os r- o\ VO Cv « —I w TT OS Os ON U C O E E o U «s ON Os 3 O o o o o o r- o o o o o VO o o o o o UI o o o o o TT o o o o o m »M o o o o o o o o o o /(e Demand Barrel Shape - W. Europe INCREMENTAL OIL PRODUCT DEMAND European Union 15 Excludes LPG and Refinery Gases 12000 10000 8000 H 6000 H 4000 -\ 2000 4 •2000 95/92 2000/95 2005/00 Source: Commission Estimates Gasolines M Middle distillates D Fuel oil d Others CHART C. 5 °o 200 Total Products Trade European Union 12 1980 1982 1984 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 Source: IEA Imports E3 Exports CHART C. 6 ^fr Net Exports Mt Gasoline Net Exports European Union 12 Consumption Mt 1980 1982 1984 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 Source: IEA I EM Net Exports - *- Consumption! CHART C. 7 £ Net Exports Mt Gas Oil Net Exports European Union 12 Consumption Mt * r 200 1980 1982 1984 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 Source: IEA R> WMlNct Exports —X—Consumption | CHART C. 8 Net Exports Mt Fuel Oil Net Exports European Union 12 Consumption Mt 210 1980 1982 1984 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 Source: IEA | B « N et Exports —*— Consumption! CHART C. 9 5o Maximum Sulphur Contents for Gas Oil TABLE D. l Directive Product 93/12/EEC of 23. 03. 1993 93/12/EEC of 23. 03. 1993 Automotive Gas Oil Non- Automotive Gas Oil 1 % Sulphur Content [by weight] </= 0. 2% by 01. 10. 1994 </= 0. 05% by 01. 10. 1994 </= 0. 2% by 01. 10. 1994 1 Maximum Lead Contents for Petrol TABLE D. 2 Directive 85/210/EEC of 20. 03. 1985 85/210/EEC of 20. 03. 1985 Product Unleaded Petrol Leaded Petrol 1 | Lead Content [gms/litre) </= 0. 013 g/1 by 01. 04. 1990 </= 0. 15 g/1 by 01. 01. 1986 Maximum Benzene Content of Petrol TABLE D. 3 Directive Product Benzene Content [by volume] 85/210/EEC of 20. 03. 1985 1 Petrol </= 5% from 01. 10. 1989 I tf ENVIRONMENTAL INVESTMENT COSTS Measure Some Recent Measures: TABLE D. 5 Investment Cost (ECUbn) Reduction of sulphur level in gasoline to 0. 05 % Reduction of sulphur level in diesel to 0. 05 % Reduction of hydrocarbons (VOC) emissions by Stage-I (Costs for changing from top to bottom loading excluded) 2. 5 3 -5 0. 8 Total Some Recent Measures: 6. 3 - 8. 3 Potential Measures: Reduction of benzene level in gasoline to 1 % Reduction of gasoline volatility (RVP) by 10 kPa Reduction of sulphur level in gasoline to 200 ppm Reduction of sulphur level in gasoline from 200 to 50 ppm Reduction of sulphur level in diesel to 200 ppm Increase of diesel cetane number to 52 Increase of diesel cetane number from 52 to 58 Reduction of diesel FBP (T95: 340 °C) Reduction of sulphur level in inland heavy fuel oil to 1 % Reduction of sulphur level in bunker fuel to 1. 5 % for 30 % of demand Application of strict BAT to refinery emissions over existing measures Reduction of hydrocarbons (VOC) emissions by Stage n Reduction of sulphur level in heating gas oil to 0. 1% 6 -7 1. 5 1 4 6 1. 5-2 15 3 38-39. 5 7 - 12 1. 5 - 2. 5 8-10 1-1. 5 1. 5-2 *8-10 Total Potential Measures: 27 - 29 57. 0 - 67. 5 Grand Total All Measures: 63. 3 - 75. 8 Source: Industry Figures and ^Commission updates based on latest available Auto Oil Programme Results l^ E U - 15 DESULPHURISATION CAPACITY OF MIDDLE DISTILLATES (million metric t o n s / y e a r) 1. 1. 1995 BE DK DE EL ES FR IR IT NL PO UK SF SV OS EU 12. 4 2. 4 27. 8 3. 8 16. 4 24. 0 0. 3 27. 1 15. 2 2. 6 23,4 3. 7 6. 3 4. 2. '. 169. 6 • Sources : EC Regulation 1056/72 &. National Administrations TABLE D. 6 EU-12 REFINERY STRUCTURE EVOLUTION 1 9 8 0 - 1 9 8 8 - 1 9 95 N u m b er & C a p a c i ty of R e f i n e r i es by T y pe ( S i t u a t i on at 1st J a n u a r y) R e f i n e ry Type No 1980 P r i m a ry D i s t i l. C a p a c i ty m ta % No 1988 P r i m a ry Distil. C a p a c i ty m ta % No 1 9 95 P r i m a ry D i s t i l. C a p a c i ty m ta % S i m p le 62 2 49 27 16 43 7 14 37 S e m i- c o m p l ex 24 148 16 20 89 15 13 52 6 9 C o m p l ex 55 5 23 57 58 4 60 78 66 5 06 85 T o t al of w h i c h: R e f i n e r i es >1 m ta 141 9 20 100 94 5 92 100 ' 93 5 95 100 129 9 15 90 5 90 90 5 93 R e f i n e ry t y pe d e f i n i t i on : ' S i m p l e ' r e f i n e ry : p r i m a ry d i s t i l l a t i on p l u s, w h e re a p p r o p r i a t e, ' S e m i - c o m p l e x ' r e f i n e ry ' C o m p l e x ' r e f i n e ry : ' s i m p l e' or h y d r o d e s u l p h u r i z a t i on r e f o r m i ng a nd : ' s i m p l e ' p l us v i s b r e a k i ng t h e r m al o t h er c r a c k i ng ' s e m i - c o m p l e x ' p l us c a t a l y t ic c o k i ng c r a c k i n g , h y d r o c r a c k i ng a n d / or a n d / or S o u r ce : C o m m i s s i on - DGXVII-B2 TABLE E. l REFINING CAPACITY IN THE E. U. AT 1. 1. 1995 (capacity in service in million tons per annum) ATMOS. DIST. REFOR. HYDRO CRACK. CAT. CRACK. THERM. VIS- COKING CRACK. BREAK. BE DK DE EL ES FR IR IT NL PO UK SF SV OS EU 34. 5 9. 2 113. 1 18. 2 60. 0 90. 4* 2. 8 102. 3 59. 6 14. 4 90. 7 11. 0 21. 0 10. 0 637. 2 4. 7 1. 4 17. 6 2. 1 8. 0 11. 0 0. 6 12. 0 7. 3 2. 2 16. 4 2. 1 3. 2 1. 4 8. 6 1. 3 0. 7 0. 8 7. 1 5. 1 0. 5 2. 5 1. 1 5. 9 15. 4 3. 0 8. 4 18. 2! 14. 7 7. 5' 1. 7 23. 7 2. 7 1. 5 1. 3 1. 9 3. 9 6. 2 3. 1 2. 2 1. 4 0. 3 90. 0 27. 7 104. 0 19. 0 4. 2 2. 2 10. 9 2. 6 8. 4 8. 1 15. 9 4. 1 1. 4 3. 1 1. 9. 2. 3 1. Ö 66. 1 * of which 5. 9 m ta in r e s e r v e, i m m e d i a t e ly u s e a b le Sources : National A d m i n i s t r a t i o ns & EC Regulation 1 0 5 6 / 72 5. 0 1. 5 2. 6 2. 1 3. 3 14. 5 TABLE E. 2 E U - 15 - CONVERSION CAPACITY ( m i l l i on m e t r ic t o n s / y e a r) CAT. CRACKING VISBREAKING HYDROCRACKING THERM. CRACK. COKING ELEXICOKING ) ) ) TOTAL CAPACITY CATC RACK. EQUIV* AS % CDU CAPACITY 1985 88. 0 52. 0 11. 0 1990 88. 2 63. 8 23. 2 1995 104. 0 66. 1 27. 7 27. 8 28. 0 33. 5 178. 8 203. 2 146. 21 171 28 2 3 1. 3 199 31 * Ratios u s ed a re : V i s b r e a k er 0. 33 - -. H y d r o c r a c k er 1. 3 T h e r m al C r a c k er 0. 65 - Coker 1. 7 - S o u r c es : N a t i o n al A d m i n i s t r a t i o ns & EC R e g u l a t i on 1 0 5 6 / 72 TABLE E. 3 T A X ES AND DUTIES AT F E B R U A RY 1996 - E C US 3 a- O) <u CO 21. 0 21. 0 21. 0 21. 0 21. 0 21. 0 21. 0 21. 0 546. 0 485. 3 302. 0 142 0. 0 18. 1 19. 4 6. 5 E c ra Q 25. 0 25. 0 25. 0 25. 0 25. 0 25. 0 25. 0 25. 0 0. 0 448. 5 300. 4 241. 4 208. 5 315. 5 284. 5 284. 5 c JS x: o </> 3 CU Q 15. 0 15. 0 15. 0 15. 0 15. 0 15. 0 15. 0 15. 0 573. 0 519. 9 328. 9 42. 4 169. 8 2 65 15. 9 15. 9 i/) ro 18. 0 18. 0 18. 0 18. 0 18. 0 18. 0 18. 0 18. 0 410. 6 358. 9 248. 9 135. 8 58. 2 12. 9 42. 0 42. 0 c « a. w 16. 0 16. 0 16. 0 16. 0 16. 0 16. 0 16. 0 16. 0 408. 7 375. 3 272. 5 79. 5 31. 5 7. 4 13. 6 13. 6 CU u c ra UL 20. 6 20. 6 20. 6 20. 6 20. 6 20. 6 20. 6 20. 6 616. 9 576. 2 354. 4 78. 0 6 82 0. 0 24 3 18. 0 C 0) 21. 0 21. 0 21. 0 12. 5 21. 0 12. 5 12. 5 12. 5 380. 6 349. 3 302. 5 50. 2 69. 4 2 29 17. 8 17. 8. 2 5 19. 0 19. 0 19. 0 19. 0 19. 0 10. 0 10. 0 10. 0 537. 3 494. 2 361. 3 361 3 157. 3 1737 43. 5 21. 8 3 O r» £ (D X _l 15. 0 12. 0 15. 0 12. 0 6. 0 6. 0 12. 0 12. 0 415,9 361 7 263. 3 54 56 8 0. 0 14. 2 6. 5 C Z 17. 5 17. 5 17. 5 17. 5 17. 5 17. 5 17. 5 17. 5 608. 7 542. 0 327. 1 81 6 29. 1 0. 0 31. 5 31. 5 o '55 k. O 20. 0 20. 0 20. 0 20. 0 20. 0 20. 0 n O) 3 •e o ÛL 17. 0 17. 0 5. 0 17. 0 17. 0 5. 0 5. 0 08. 02. 96 495. 1 457. 8 326. 1 89. 0 0. 0 28. 1 12. 8 430. 2 300. 7 79. 0 104. 8 0. 0 37. 7 Ê o 3. 22. 0 22. 0 22. 0 22. 0 22. 0 tu g> CU > 25. 0 25. 0 25. 0 25. 0 25. 0 22. 0 25. 0 548. 0 291. 2 36. 5 0. 0 0. 0 479. 1 291. 4 189. 3 162. 4 131. 3 36. 9 213. 3 17. 5 17. 5 17. 5 8. 0 17. 5 8. 0 17. 5 17. 5 463. 3 406. 2 406. 2 27. 6 333. 6 0. 0 21. 6 21. 6 1 V A T ( %) Premium gasoline Unleaded gasoline Automotive dieseloii Heating gasoil LPG (Vehicles) ' LPG (Heating) Heavy fueloil HTS Heavy fueloil BTS 2. EXCISE TAX (10001 Premium gasoline Unleaded gasoline Automotive dieseloii Heating gasoil LPG (Vehicles) (1) LPG (Heating) (T) Heavy fueloil HTS (T) Heavy fueloil BTS (T) DANMARK: Fuel oil lourd - Depuis le 1er Janvier 1993, le montant de la taxe récupérable par le secteur industriel s'élève à 1820 CD par tonne. Heavy fuel oil - As from 1 January 1993 the tax récupérable by the industrial sector amounts to 1820 CD per ton. Premium gasoline - Cancelled as from 1/1/96 ( 1 ) ROYAUME-UNI: par/by tonne Exchange rates as at 08. 01. 1996 N 1 ECU = 13. 2595 OS, 38 7384 BEF. 1. 88485 DM, 7. 29054 DKR, 158. 542 PTA, 5. 7135 FMK. 6. 46731 FF,. 844401 UKL, 309. 318 DRA,. 818238 IRL, 2068. 64 LIT, 38. 7384 LUF, 2. 11041 HFL, 195. 925 ESC, 8. 6825 SKR T A B LE E. 4 E U - 15 DISTILLATION CAPACITY UTILIZATION* EVOLUTION 1 9 8 5 - 1 9 94 MIO TONS 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 Dist. Capacity(mio t) ^ ^H Crude Intake(mio t) •*— Utilization rate(%) c r u de onlj', mid y e ar c a p a c i ty CHART E. l E U - 15 REFINING UPGRADING CAPACITY IN CAT. CRACKING EQUIVALENT 1985 21 1990 28 1995 31 35 30 25 20 15 10 5 i r % % OF CDU CAPACITY 146 171 199 r 200 240 0 40 80 120 MIO/TONS YEAR. ^^ CAT. CRACKING EQUIV. T 160 Sources : Nat. Admin. & EC Reg. 1056/72 ^ CHART E. 2 REFINING MARGINS 1 9 8 8 - 1 9 95 NW EUROPE Sc MEDITERRANEAN ZONES $ / b bl ( Q u a r t e r ly Average) IEA-NWE-BRENT IEA-NWE-HYDROSKIM •x- WMC-NWE-ARAB L WMC-MED-ARAB L 2 3 4 12 3 4 12 3 4 1 2 3 4 1 2 3 4 1 2 3 4 1 2 34 1 2 34 I 95 I 88 I 90 "I 91 I 94 I 89 I 93 I 92 10 9 8 7 6 5 4 3 2 1 0 -1 -2 WMC : Wood M a c k e n z ie CO CHART E. 3 BRENT/DUBAI Se LEADED GASOLINE/FUEL OIL PRICE DIFFERENTIALS ft/barrel * 14 ~~ Brent/Dubai Differ. - *~ Gasoline/FO l%s Dif. JAN APR JUL OCT JAN APR JUL OCT JAN APR JUL OCT JAN APR JUL OCT I. 94 93 92 95 I I I Lo S o u r ce Uo : IEA M o n t h ly Oil M a r k e t' R e p o rt CHART E. 4 FUTURE NET EXPANSION OR NET REDUCTION IN THE REFINING CAPACITY OF THE E U - 15 (thousand metric tons/year) 1995 1996 1997 After or date not defined ATMOS. DIST. - 2400 - 2300 + 4400 + 1600 REFORMING + 100 HYDROCRACK. 280 + 700 CAT. CRACK. + 580 + 1800 + 4700 THERM. CRACK + 273 VISBREAKING COKING DESULPHURIS. OF MID. DIST. - 300 + 100 + 1000 +6672 +17029 + 1805 + 1040 SOURCE : EC REGULATION 1056/72 - QUESTIONNAIRES OF BEGINNING 1995 TABLE E. 5 31 OPEC FOREIGN REFINING Net S h a re in t h o u s a nd b a r r e l s / d ay as of end 1995 A s i a/ Pacific Western Europe USA Total (3 reg. ) Iran Kuwait Libya Saudi Arabia U. A. E Venezuela Total OPEC 32 - -, 152 - — 184 - 210 - - 234 - 234 50 142 230 866 300 - 750 1 050 2 100 32 210 502 142 980 Total of t he region 14 803 14 151 15 354 44 308 OPEC s h a re in t he region 1. 2% 6. 1% 6. 8% 4. 7% Source : DGXVII on the basis of OPEC official d a ta & p r e ss a r t i c l es TABLE E. 6 (in thousand of units at year end) 1985 1987 1989 1991 1992 1993 1994 7. 3 3. 6 19. 8 6. 8 5. 2 34. 6 3. 4 36. 4 8. 1 1. 9 21. 1 2. 0 4. 4 4. 1 6. 7 3. 4 20. 8 6. 3 5. 2 31. 1 3. 3 34. 7 7. 6 1. 8 20. 2 2. 0 4. 3 4. 1 6,5 3. 2 19. 9. 6,4 5. 3 27. 7 3. 2 33. 9 6. 9 1. 8 19. 8 1. 9 4. 2 4. 0 6. 0 2. 9 18. 9 6. 4 5. 7 22. 6 2. 7 30. 4 6. 0 1. 8 19. 3 2. 0 4. 0 3. 9 5. 7 2. 9 18. 8 6. 5 5. 8 21. 2 2. 8 30. 1 5. 6 2. 0 18. 5 1. 9 3. 8 3. 8 5. 5 2. 8 18. 5 6. 6 6. 3 19. 8 2. 8' 29. 9 5. 1 2. 1 18. 0 1. 9 3. 8 3. 7 5. 4 2. 7 18. 3 6. 8 6. 6 19. 1 2. 7 2 8. 8 4. 1 2. 3 17. 0 1. 9 3. 6 3. 6 158. 7 151. 5 144. 7 • 1 3 2. 6 129. 4 126. 8 122. 9 BE DK DE EL ES FR IR IT NL PO UK SF sv OS EU Source : National Statistics TABLE F. l MARKETING OF OIL PRODUCTS IN THE E U - 15 NUMBER OF PETROL RETAIL OUTLETS 8 5 - 94 T h o u s a nd of u n i ts at y e ar end 180 160 140 120 100 80 60 40 20 0 1985 1986 1987 1988 19B9 1990 1991 iM 1992 1993 1994 158. 7 157. 3 151. 5 147. 7 144. 7 138. 6 132. 6 129. 4 126. 8 122. 9 Source : National Statistics CHART F. l E U - 12 EVOLUTION 1 9 8 6 - 1 9 94 OF AVERAGE THROUGHPUT PER SERVICE STATION MILLIONS OF LITRES PER ANNUM 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 S o u r ce : Wood M a c k e n z ie CHART F. 2 u n l i t -» — " • t*mm*^Êmf*ÊÊ ISSN 1024-4492 KOM(96) 143 lopullinen ASIAKIRJAT n 12 Luettelonumero : CB-CO-96-172-FI-C ISBN 92-78-02662-X Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg