title: Kertomus yhteisön toimintaohjelmaa matkailun edistämiseksi koskevasta arvioinnista neuvoston - Päätös 92/421/ETY

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 30. 04. 1996 KOM(96) 166 lopull. KERTOMUS YHTEISÖN TOIMINTAOHJELMAA MATKAILUN EDISTÄMISEKSI KOSKEVASTA ARVIOINNISTA NEUVOSTON PÄÄTÖS 92/421/ETY / •' (kommission esittämä) 1. 2. I JOHDANTO Yhteisön kolmivuotisessa toimintaohjelmassa matkailun edistämiseksi, josta sovittiin 13. heinäkuuta 1992, ja yhteiskunnallinen merkitys ilmiönä ja esitettiin puitteet, joissa yhteisö voi avustaa matkailun kehitystä. 1 Toimintaohjelmassa matkailun erityisesti edistämiseksi (jatkossa "ohjelma") todetaan yleisesti, että yhteisön toiminnan olisi: tunnustettiin matkailun taloudellinen vahvistettava laaja-alaista jäsenvaltioiden politiikassa, toteutettava erityistoimenpiteitä ja sovitettava yhteen komission eri osastojen toteuttamia toimenpiteitä. lähestymistapaa matkailuun sekä yhteisön että Ohjelmassa tunnustetaan yhteisön merkitys matkailun laadun ja kilpailukyvyn parantamisessa ja se, että yhteisön ja jäsenvaltioiden yhteisellä lähestymistavalla matkailun osalta voitaisiin edistää yhteisön taloudellista ja yhteiskunnallista kehitystä laajemminkin. Tässä asiakirjassa kerrotaan ohjelman arvioinnista. Tämä liittyy päätöksen 6 artiklaan, jossa määrätään, että komissio toimittaa tällaisen arvioinnin ja ilmoittaa siitä neuvostolle ja Euroopan parlamentille. Päivämäärä, joka 6 artiklassa määrättiin tämän kertomuksen antamiselle, oli 30. kesäkuuta 1995. Tätä määräaikaa ei ole noudatettu, mutta lisäaika on tehnyt mahdolliseksi arvioida ohjelmaa kattavammin kuin olisi ollut mahdollista alkuperäisen aikataulun mukaisesti. Tästä viivästymisestä huolimatta ulkopuolinen arvioija pystyi täydellisen arvion vain ohjelman kahden ensimmäisen vuoden antamaan tuloksista, jotka vastaavat 55 % ohjelman mukaisten rahoitussitoumusten kokonaismäärästä. Ohjelman toisena vuonna rahoitetut toimet saatiin yleensä päätökseen vasta vuoden 1995 lopulla, ja useimmat vuonna 1995 rahoitetut toimet aloitettiin vasta vuoden lopussa. 3. Tämä asiakirja on vastaus ulkopuolisten konsulttien laatimaan ohjelman riippumattomaan arviointiin. Komissio hyväksyi heidän loppukertomuksensa 26. helmikuuta 1996. Loppukertomuksen rakenne on seuraava: Tiivistelmä havainnoista ja keskeisistä suosituksista Osa 1 : Johdanto Osa 2: Ohjelman ohjelmamalli Osa 3: Toimien tekninen arviointi Osa 4: Hallintoon ja toimintaan liittyvät kysymykset Osa 5: Sopimusosapuolten antama arviointi Liitteet 4. Komissio vastaa tässä asiakirjassa konsulttien kertomukseen samoissa puitteissa, jotka he olivat itse esittäneet kertomuksen ensimmäisessä osassa (tiivistelmä Neuvoston päätös 92/421/ETY, EYVL N:o L 23, 13. 8. 1992 havainnoista ja keskeisistä suosituksista). Kaikki konsulttien kertomuksen keskeisessä osassa yksityiskohtaisesti käsitellyt kohdat ovat myös tässä tiivistelmässä ja ne esitetään seuraavassa järjestyksessä: ohjelman sisältö (kohta 2-6, s. i) matkailuyksikön tehtävä ja sen asettautuminen markkinoille (kohta 7 ja 8, s. ii) toimintaohjelman 4 artiklan noudattaminen ja tavoitteiden saavuttaminen (9-12) tekninen arviointi (13-33) hallinnollisia j a toimintaan liittyviä kysymyksiä (34-41 ) keskeiset suositukset (42-60) Tämän asiakirjan osissa II—VII käsitellään siis järjestyksessä kaikki ne kysymykset, jotka konsultit ovat ottanut esille kertomuksensa kohdassa "tiivistelmä havainnoista ja keskeisistä suosituksista". Jatkossa annetuilla viitenumeroilla vaikka yksityiskohtaisia havaintoja on myös heidän kertomuksensa loppuosissa. Tätä kertomusta täydentää kolme liitettä. Liitteessä 1 annetaan täydentävää tietoa ohjelmasta ja sen hallinnosta, liitteessä 2 esitetään kolmivuotisena kautena ohjelman mukaisten rahoitussitoumusten erittely eri luokkien mukaisesti ja liite 3 on konsulttien kertomus. tiivistelmään, konsulttien esittämään viitataan Konsultteja ei ollut erityisesti pyydetty tutkimaan syytöksiä, joita on esitetty matkailuyksikön asiainhoidosta maaliskuuhun 1994 ulottuvalla ajanjaksolla. Komission, tilintarkastustuomioistuimen ja muiden viranomaisten tutkimukset ovat yhä käynnissä. Konsultteja pyydettiin kuitenkin ottamaan huomioon esitettyjen syytösten ja tutkimusten vaikutus ohjelman toteuttamisen yleiseen tehoon. II 7. OHJELMAN SISÄLTÖ Komissio ottaa tyytyväisenä vastaan konsulttien laatiman arvioinnin ja on olennaisilta osin samaa mieltä useista siinä käsitellyistä kysymyksistä. Tämä koskee erityisesti konsulttien analyysia ohjelman sisällöstä. Kohdissa 2-5 esitetään päätöksen rakenteellisia heikkouksia, joista aiheutui ongelmia koko ohjelman ajan. Heikkouksia ovat esimerkiksi seuraavat: i) ii) iii) iv) v) vi) hajanaiset ja epäyhtenäiset toimenpiteet (ohjelman liitteen mukaisesti); päämäärien (tavoitteiden) ja keinojen (toimenpiteiden) välinen sekaannus; epäselvyys siitä, miten tietyt toimet edistäisivät laajoja tavoitteita; puutteelliset tai päällekkäiset toimenpiteet; liian vaativat tavoitteet käytettävissä oleviin voimavaroihin nähden; jatkuvuuden puute kolmivuotisella kaudella. 8. Komissio on yleisesti samaa mieltä esitetystä arvostelusta. Komissio pitää suunnitelmaa kuitenkin pitkällisen keskustelun tuloksena, johon vaikutti useita keskenään kilpailevia näkemyksiä. Matkailupolitiikkaa ei sellaisenaan ole vielä olemassa ja EU-tason erityinen "matkailustrategia" on vasta muotoutumassa. liittyvien Jäsenvaltioiden erilaiset näkemykset ja painotukset, matkailuun erilaisten etunäkökohtien monimuotoisuus, EU:n tasoisten aiempien eritystoimien toiminnassa puute, läheisyysperiaate sekä yksimielisyysvaatimus neuvoston muokkasivat kaikki ohjelmaa. Komissio on. samaa mieltä siitä, että toimenpiteiden kannalta sekä komission että hallintokomitean suorittama lisätarkastelu olisi ollut hyödyllistä ennen niiden toteuttamista. Tämä osoittautui vaikeaksi ohjelman suhteellisen lyhyen keston sekä ensimmäisenä vuonna voimassa olleiden budjettisääntöjen asettamien rajoitusten (eritellyt määrärahat) vuoksi. Komissio ottaa huomioon kaikki konsulttien havaitsemat näkökohdat laatiessaan mahdollisia uusia ohjelmia. Näihin kuuluvat erityisesti: tavoitteiden ja toimenpiteiden välinen selkeä ja looginen yhteys; rajallinen määrä selkeitä ja keskitettyjä toimenpiteitä; realismi käytettävissä oleviin voimavaroihin nähden; selkeä lisäarvo jo olemassa oleviin sekä jäsenvaltioiden että komission muiden osastojen toteuttamiin toimiin nähden; yhteensovittaminen yhteisön muiden toimien kanssa; läheisyysperiaatteen kunnioittaminen; looginen työohjelma toimien jatkuvuuden varmistamiseksi. M H K I H s i W t t l É K^ III MATKAILUYKSIKÖN TEHTÄVÄ JA "MARKKINOILLE ASEMOITUMINEN" 9. Konsulttien kertomuksen kohdassa 7 ja 8 viitataan matkailuyksikön tehtävään ja toimeksiantoon. Konsulttien mielestä markkinoille asemoituminen oli puutteellista. Komissio on yleisesti samaa mieltä siitä, että tämä tehtävä olisi tulevaisuudessa määriteltävä entistä selkeämmin ja keskitetymmin, mutta komissio huomauttaa myös, että tehtävä ja toimeksianto riippuvat siitä, mitä kussakin päätöksessä sovitaan. Sekä ohjelmasta että matkailun asemaa unionissa koskevan vihreän kirjan2 kuulemismenettelystä saadut kokemukset auttavat tietenkin aina, kun määritellään tulevaa tehtävää ja tarkoitusta. Konsulttien KOM(95) 97, 4. 4. 1995 kertomuksessa esitetään joitakin erityisiä vaihtoehtoja niistä tehtävätyypeistä, joita matkailuyksiköllä voisi olla. Komissio varmistaa, että matkailuyksikkö keskittyy pääasiallisesti erityistehtäväänsä, joka on kaikkien matkailuun vaikuttavien yhteisön toimien yhteensovittaminen. Tämä saavutetaan • • • kehittämällä edelleen sisäisiä yhteensovittamisjärjestelyjä; aktiivisella yhteistyöllä ja kumppanuussuhteilla jäsenvaltioiden ja matkailuteollisuuden kanssa; määrittämällä säännöllisesti erityiskysymyksiä ja järjestämällä niitä käsitteleviä kuulemisia. IV 4 ARTIKLAN NOUDATTAMINEN JA TAVOITTEIDEN SAAVUTTAMINEN 10. Konsulttien tiivistelmän kohdissa 9-12 sanotaan, että tavoitteet (jotka sisältyvät suunnitelman 4 artiklaan) ovat korkealla tasolla ja joskus epämääräisiä. Konsultit katsovat, että ohjelman 11 toimenpidettä ("toimenpidealueet") ei koskaan varsinaisesti kytketty näihin tavoitteisiin, jotka ovat sekä korkealla tasolla että liian laajoja. Lisäksi on selvää, että välitavoitteet ja suorituksen mittarit joko puuttuivat tai ne oli määritelty huonosti. Komissio on samaa mieltä tästä analyysista ja katsoo, että ohjelman luonne teki siitä vaikeasti toteutettavan. Konsultit myöntävät, että näiden korkeatasoisten tavoitteiden saavuttaminen ei ollut realistisesti mahdollista, kun otetaan huomioon ohjelman voimavarat ja puitteet. 11. ilmaistujen välitavoitteiden Konsultit huomauttavat kuitenkin, että tietyt erityisaloitteet, esimerkiksi tilastoja ja yhteensovittamista koskeva työ, olivat menestyksekkäitä ja että tämä menestys edisti ohjelmassa saavuttamista. Konsulttien toteuttama "ohjelma-analyysi" paljastaa myös, että tavoitteiden ja järjestelyjen välillä oli sekaannusta, erityisesti "ylikansallisten toimenpiteiden" kohdalla, jotka oli liitteessä ilmaistu toimenpiteenä. Tämä analyysi osoittaa myös tavoitteiden jatkuvan arvioinnin merkityksen. Tällaiseen arviointiin kuuluu tavoitteiden analysointi siten, että otetaan huomioon tavoitteiden johdonmukaisuus sekä niiden yhteys suoritusmittareihin ja tavoitteisiin. Tulevaisuudessa komissio toimittaa tällaisen analyysin toistuvasti. Saatujen opetusten pohjalta kaikkien tulevien ohjelmien tavoitteet laaditaan seuraavan hierarkian mukaisesti: pitkän aikavälin tavoitteet; keskipitkän aikavälin tavoitteet; tehtäviin liittyvät lyhyen aikavälin tavoitteet; erityiset suoritustason mittarit, joiden avulla tavoitteiden edistymistä voidaan mitata; päämäärät, joiden avulla voidaan mitata tavoitteiden todellista saavuttamista. V TEKNINEN ARVIOINTI 12. Konsulttien tiivistelmän kohdissa 13-33 esitetään teknisen arvioinnin tulokset. Tähän kuluu arviointi kaikista vuosina 1993 ja 1994 rahoitetuista hankkeista sekä kymmenen tapauskohtaista tutkimusta. Konsulttien tekniseltä kannalta tekemät keskeiset havainnot ovat: i) ii) iii) iv) v) vi) vii) viii) ix) x) hankkeiden laatu oli heikko vuonna 1993, mutta se parani huomattavasti vuonna 1994; toimien vaikutus oli alueellisesti, laajuudeltaan ja ajallisesti rajallinen; tilastotyö oli menestyksekästä; tutkimukset oli yleensä toteutettu hyvin, mutta niistä puuttui selkeä tarveanalyysi; suunnitelmallinen jatkuvuus hankkeen jälkeen oli usein jätetty huomiotta ja näytti siltä, että osa hankkeista oli suunniteltu pitkälti EU:n varojen saamiseksi; joidenkin hankkeiden kaupallista sovellusta ei oltu ilmeisesti pohdittu perinpohjaisesti; vammaisiin matkailijoihin liittyvät julkaisut tuottivat erinomaisia tuloksia; kulttuurin, tuottivat vaihtelevia tuloksia; yhteensovittamistyöllä oli myönteinen vaikutus joidenkin välitavoitteiden saavuttamisen kannalta; pk-yrityksiä ei otettu kaikissa toimissa, esimerkiksi teknologia-alalla, riittävästi huomioon. ja koulutusalan kokeiluhankkeet teknologian Näitä kymmentä kohtaa tarkastellaan jatkossa erikseen. 13. Komissio luottaa siihen, että konsulttien käyttämillä menetelmillä on saavutettu luotettava tekninen arviointi. Komissio myöntää, että hankkeiden laatu oli heikko vuonna 1993 ja pitää tervetulleena hankkeiden laadun merkittävää parantumista vuosien 1993 ja 1994 välillä. Komissio muistuttaa myös, että konsulttien mukaan vuonna 1995 laatu paranee todennäköisesti vielä lisää. Komissio uskoo kuitenkin, että konsulttien kertomuksen esitystavassa on useita kohtia, joiden seurauksena välittyvä kuva ei aina ole mahdollisimman tarkka. Esimerkiksi taulukossa 3. 1 annetut tiedot (s. 13) eivät vastaa kohdassa 65 esitettyjä havaintoja (s. 17). Tällöin laatu oli "heikko tai keskinkertainen", vaikka väitetään, että hankkeiden taulukosta 3. 1 ilmenee, että näin ei ollut ja että laadultaan hyvien tai erittäin hyvien hankkeiden määrä oli merkittävä ja niiden osuus nousi 44 prosenttiin vuonna 1994. 14. Komissio panee merkille konsulttien näkemyksen, jonka mukaan toimien vaikutus oli alueellisesti, laajuudeltaan ja ajallisesti rajallinen, ja hyväksyy periaatteen, jonka mukaan olisi suotavaa toteuttaa pienempi määrä laajempia toimia. Konsultit kuitenkin esittävät, että sitoumusten määrä oli liian suuri suhteessa yksikön kokoon, ja tällöin jää huomiotta se, että monet sitoumukset liittyivät samaan aiheeseen ja niissä käytettiin standardoituja sopimuksia, jolloin eri hankkeiden hallinnon osuus pieneni niiden samankaltaisuuden vuoksi. Esimerkiksi vuonna 1994 tehdyistä 75 sitoumuksesta 40 liittyy tilastoihin, ja monet näistä tehtiin samanlaisissa olosuhteissa eri jäsenvaltioiden kanssa. 15. Konsultit huomauttavat myös kohdassa 15, että toimet olivat liian pieniä merkittävän vaikutuksen saavuttamiseksi. Ehdotusta ei kuitenkaan anneta siitä, millaisella rahoituksen tasolla toimet muuttuisivat "merkittäviksi". Tämän jälkeen edellinen huomautus osittain kielletään, kun tunnustetaan, että osa pienistä toimista on ollut menestyksekkäitä ja kustannuksiltaan tehokkaita. Komissio pitääkin tätä väitettä melko yksinkertaistavana (kun otetaan huomioon, kuinka monet muuttujat voivat vaikuttaa hankkeen tehokkuuteen) ja uskoo, että tietynlaiset pienet toimet voivat olla hyvinkin tehokkaita kerrannaisvaikutusten ansiosta. 16. Komissio panee merkille konsulttien arvion, jonka mukaan tilastotyö on ollut menestyksekästä. Tämä työ, jota on toteutettu teollisuuden kanssa solmittujen kumppanuussuhteiden kautta, on tuottanut sopimuksen direktiivistä, joka koskee vertailukelpoisten tietojen keruuta jäsenvaltioiden tasolla kaikkialla ETA-maiden alueella3. Tämän yleisesti tunnustetun tarpeen täyttäminen on ollut merkittävä saavutus. Aihetta koskeva lisätyö jatkuu lähivuosien ajan. 17. Konsultit huomauttavat, että tutkimukset oli yleensä toteutettu hyvin, mutta niistä puuttui selkeä tarveanalyysi. (Tässä yhteydessä "tutkimuksilla" tarkoitetaan komission 100-prosenttisesti rahoittamaa tutkimustyötä. ) Komissio myöntää, että näin oli joissain tapauksissa ja että tämä johtui osittain ohjelman puutteista, joita jo käsitelty. Lisäksi konsulttien kertomuksessa myönnetään, että on hallintokomitea on hyväksynyt tai ehdottanut tutkimuksia ja että niistä on yleensä keskusteltu alan edustajien kanssa. Vuoden 1994 jälkeen tutkimusten ehdotus- ja valintamenettelyä on muutettu siten, että ainostaan sellaiset tutkimukset, jotka perustuvat selkeään vaatimusten ja tuotosten arviointiin, on toteutettu. Neuvoston direktiivi 95/57/ETY, 23. 11. 1995; EYVL N:o L 291, 6. 12. 1995 18. Konsultit huomauttavat, että suunnitelmallinen jatkuvuus hankkeen jälkeen puuttui joistain hankkeista. Komissio haluaa esittää seuraavat näkökohdat: hankkeet, jotka ovat tyypiltään pyydetyn kaltaisia, ovat yleensä tavoitteena on kannustaa muita luonteeltaan esitteleviä ja niiden samanlaiseen työhön. Pitäisi kuitenkin olla mahdollista muuttaa ne pidemmän aikavälin toimiksi; epäonnistuvat hankkeet innovatiiviset todennäköisemmin kuin muut toimintamuodot; monet hankkeiden vaikutuksista ilmenevät vasta keskipitkällä aikavälillä, ja tämän vuoksi ne ovat jääneet huomiotta arvioinnissa, jossa tutkittiin ainoastaan suoraan mitattavia tuotoksia; usein vaikutukset jatketaan. tiedotustoiminnasta, tehokkaasta luonteensa riippuvat vuoksi jota Tästä huolimatta komissio pitää tietenkin tärkeänä, että varmistetaan taloudellisen tuen mahdollisimman tehokas vaikutus. Vuonna 1995 tämä kysymys on otettu esiin useissa hankkeissa ja valittujen hankkeiden laatu on parantunut tarkistettujen valintamenettelyjen ansiosta. Konsultit huomauttavat, että viitejulkaisut ovat ehkä vanhentuneet nopeasti, ja komissio on samaa mieltä siitä, että julkaisujen pitäisi olla luonnostaan kestäviä. Konsultit arvioivat myös, että osa hankkeista on nähtävästi suunniteltu EU:n varojen "saamiseksi". Tällä viitataan pieneen joukkoon vuonna 1993 valittuja hankkeita, jotka myöhemmin osoittautuivat laadultaan huonoiksi. Komissio on tästä samaa mieltä ja haluaa ilmoittaa, että lopullisia maksuja ei ole suoritettu millekään näistä hankkeista, jotka edellyttävät vielä lisäarviointia. 19. Konsultit huomauttavat, että joidenkin toimien kaupallista sovellusta ei ole täysin pohdittu. Aiemmin kohdassa 18 konsultit jakavat toimet niihin, joilla edistetään "eurooppalaisia" käsitteitä, ja niihin, jotka ovat "kaupallisesti kiinnostavia". Komissio on samaa mieltä siitä, että kaupallinen hyödyntäminen voi olla toivottavaa, mutta se ei katso, että tämä olisi ollut ohjelman keskeinen tavoite. Nimenomaan verkostot ja muut tiedonvaihtoa ja parempaa tietämistä edistävät tavoitteet ovat ensiarvoisen tärkeitä eikä niitä aina voida välittömästi hyödyntää kaupallisesti. Tarkat Euroopan tilastot ja eritystutkimukset ovat kysymyksiä, jotka muodostavat ennakkoedellytykset teollisuuden menestykselle. Julkisella esimerkiksi tehtävä ympäristökysymyksissä, joissa tukien käyttö julkisen edun turvaamiseksi on yleisesti hyväksyttyä. joillakin laajuiset alueilla, selkeä alalla on 20. Komissio panee merkille, että vammaisiin matkailijoihin liittyvät julkaisut tuottivat erinomaisia tuloksia. Komissio haluaa lisätä tähän, että myös useilla muilla aloitteilla, esimerkiksi matkailu ja ympäristö -palkinnolla, sekä muiden osastojen kanssa tehdyllä yhteensovittamisella luotiin merkittävä ja myönteinen vaikutus. 21. 22. tällöin jää huomiotta markkinoiden yleinen kasvu Konsultit toteavat, että kulttuurin, teknologian ja koulutusalan kokeiluhankkeet tuottivat vaihtelevia tuloksia. Suurin osa hankkeista oli näillä toiminta-aloilla, ja ne vastasivat huomattavasta osuudesta menoja, joita koskevat yksityiskohtaiset tiedot ovat liitteessä 2. Komissio haluaisi kuitenkin kyseenalaistaa kertomuksen keskeisessä osassa esitetyn konsulttien näkemyksen, jonka mukaan kulttuurialan hankkeet ovat vähentäneet tai ohjanneet toisaalle muilta aloilta tulevaa kysyntää. Tällaista väitettä ei tällä hetkellä voida esittää kovin suurella tarkkuudella, ja saattaa olla, että ja markkinarakojen kasvu. Konsultit huomauttavat, että joillakin teknologia-alan hankkeilla on ollut myönteinen vaikutus uuden teknologian soveltamisen nopeuttamisessa. Konsultit esittävät huomioita Keski- ja Itä-Euroopassa toteutetuista "kertaluonteisista" koulutustoimista (27) ja myöntävät, että ne ovat saattaneet olla tehokkaita, mutta pitävät niitä varsin erillisinä. Tästä huolimatta komissio pitää tällaista koulutustoimintaa hyödyllisenä ja katsoo, että riittävän kattavuuden saavuttaminen muilla samankaltaisilla alueilla on yhtä merkittävää kuin seurantatoimien toteuttaminen alueilla, joissa koulutusta on jo annettu. Komissio myöntää kuitenkin, että levittämiseen, hankkeen jälkeen tapahtuvaan seurantatyöhön ja pitkän aikavälin vaikutuksiin liittyy kysymyksiä, joita on vielä tutkittava. Tulosten ja kumppanuussuhteiden ylläpitäminen, mikäli mahdollista, luo julkisuutta ja rohkaisee seurantatoimiin. levittämisen jatkaminen Komission muun politiikan yhteensovittaminen matkailutavoitteiden kanssa muodostaa alueen, josta annetaan myönteinen arvio (ks. kohta 11). Monet ovat pitäneet tätä työtä ohjelman tärkeimpänä kysymyksenä. Tämän laajakantoisen tehtävän tulokset ovat olleet vaihtelevia, mutta erityisaloitteet kuten matkailuun vaikuttavia kysymyksiä käsittelevät kertomukset4 sekä joukko muiden osastojen kanssa solmittuja kumppanuussuhteita ovat olleet erityisen menestyksekkäitä. Esimerkki tästä on yhteensovittava ryhmä, joka käsittelee sellaisten ihmisten matkailua, joilla on erityistarpeita. Tämä ryhmä on toiminut yhdyssiteenä ohjelman ja Helios II -ohjelman välillä. Muut yhteisön luomat ohjelmat ovat alue, jolla komission on vielä tehostettava matkailuyksikön välitöntä vaikutusta, koska näihin ohjelmiin sisältyy usein merkittävä matkailun osuus. Parantaakseen yhteensovittamista komissio järjestää nykyään alan edustajien kanssa entistä tarkemmin kohdistettuja ja tiettyä aihetta käsitteleviä kokouksia, joissa politiikan vaikutuksia voidaan käsitellä yhdessä ja riippumattomien asiantuntijoiden kanssa. tästä vastaavien osastojen 23. Konsultit huomauttavat kohdassa 33, että yksi puutteellisesti käsitellyistä kysymyksistä oli teknologiahankkeiden ja muiden toimien merkitys pk-yritysten kannalta. Komissio myöntää, että matkailualan pk-yritykset eivät ole olleet erityisen ehdotuspyynnön kohteena, mutta haluaa muistuttaa, että jonkin verran on tehty työtä, esimerkiksi "voiton hallinta pienissä ja keskisuurissa matkailualan yrityksissä", jonka avulla on pyritty tarkastelemaan teknologian sovellusten käyttömahdollisuuksia pk-yrityksissä. KOM(94) 74, 6. 4. 1994 ja KOM(96) 29, 5. 2. 1996 24. Kolmansissa maissa tapahtuvan edistämisen yksi keskeinen toimi aloitettiin vuonna 1993 ja sen kustannukset olivat 1 miljoona ecua. Toiminta koostui Euroopan imagon rakentamisesta ja julkisuuskampanjasta. Perusajatuksena oli esitellä useita yhteisiä Euroopan teemoja yhden kattorakenteen alla. Hanke kärsi puutteellisesta yhteensovittamisesta muiden käynnissä olevien kampanjoiden kanssa, joita hoitaa Euroopan matkailukomissio (ETC), erilaisten kansallisten matkailujärjestojen (NTO) edustusjärjestö. Vaikka työn tekninen laatu oli hyvä, suorilla vastauksilla mitattu rahalle saatu vastine oli heikko. Tämä johtui suurelta osin ulkopuolisen taloudellisen tuen puuttumisesta. Ulkopuolista tukea oli ennakoitu alkuperäisessä ehdotuksessa, mutta sitä ei onnistuttu hankkimaan. Toinen toimi oli vuonna 1994 yhteisesti rahoitettu markkinointikokeilu. Kokeilu ja muotoutumassa olevien koostui Euroopan ulkopuolisten keskeisten markkinoiden vaatimuksia koskevasta tutkimuksesta, ja konsultit tunnustavat, että se toi hyödyllisen lisän tämän alan nykyiseen tietämykseen. Kolmas toimi oli lokakuussa 1995 julkaistu ehdotuspyyntö, joka liittyi Japanissa tapahtuvaan edistämistoimintaan. Oli toivottu, että tarvittavat varat voitaisiin siirtää ohjelman yleisestä budjettikohdasta tai että toiminta voitaisiin rahoittaa vuoden 1996 varoista. Lopulta kumpikaan näistä vaihtoehdoista ei ollut mahdollinen, eikä kampanjaa toteutettu, vaikka tarvittava ulkopuolinen rahoitus oli jo turvattu. Kaikki konsulttien esittämät matkailun edistämistoimintaa koskevat suositukset otetaan huomioon tulevissa toimissa. Yhteenvetona komissio: • • • • • • pitää tervetulleena huomiota, jonka mukaan hankkeiden laatu parani merkittävästi ohjelman aikana; myöntää, että pienempi hankkeiden lukumäärä on hyvä periaate; myöntää, että kaikissa tulevissa toimissa olisi otettava paremmin huomioon tarvetutkimusten, hankkeiden kestävyyden ja kaupallisen hyödyntämisen analyysi; ottaa huomioon havainnot, jotka koskevat teknologia-, koulutus- ja kulttuurihankkeita, jotta varmistettaisiin niiden entistä tuntuvampi vaikutus ja niistä saatava lisäarvo kaikissa tulevaisuudessa toteutettavissa erityistoimissa; jatkaa hankeaineiston levittämistyötä; on jo perinyt tai aikoo periä takaisin tietyille hankkeille maksettuja varoja. VI HALLINTOON JA TOIMINTAAN LIITTYVIÄ KYSYMYKSIÄ 25. Pääosasto XXIII:n suorittaman yksikön toimintaa koskevan tutkimuksen sekä tätä seuranneen, varainhoidon valvonnasta vastaavan pääosaston suorittaman sisäisen tarkastuksen jälkeen matkailuyksikön päällikkö siirrettiin maaliskuussa 1994 pois pääosasto XXIII :sta jälkeen virantoimituksesta. Heinäkuussa 1994 myös eräs määräaikainen virkamies pidätettiin virantoimituksesta. Komission petostentorjuntaosaston lisätutkimusten jälkeen nämä asiat annettiin viranomaisten käsiteltäviksi useissa jäsenvaltioissa. Viranomaiset tutkivat parhaillaan petossyytteitä. Näillä toimilla oli huomattava toiselle osastolle ja pidätettiin tämän 10 merkitys sekä ohjelman jäljellä olevan ajan hallinnon että joidenkin vuonna 1993 aloitettujen toimien laadun osalta. 26. Konsulttien kertomuksen tiivistelmässä kohdissa 34-41 esitellään hallintoa koskevan arvioinnin tulokset. Siitä käyvät ilmi seuraavat seikat: i) ii) iii) iv) v) vi) hallinnolliset järjestelyt ja menettelytavat olivat heikkoja ohjelman alussa, mutta ne ovat parantuneet merkittävästi; hallinnollinen taakka on epäsuotuisa suhteessa välittömiin tehtäviin kuten hankkeiden valvontaan jne; pääosasto XXIII :n viestintäkanavat ovat pitkiä ja hitaita; henkilöstön vaihtuvuus on ollut suuri, matkailualan asiantuntemus on ollut puutteellista ja henkilöstön koulutus sekä taloushallinnon tuntemus heikkoa; suunnitelman toteuttamiseen käytetyt menettelyt olivat voimavaroihin nähden liian raskaita; taloushallinto oli heikkoa ohjelman ensimmäisen osan aikana, mutta se on parantunut. Komissio on samaa mieltä näistä tuloksista ja haluaa lisätä, että moniin näistä kysymyksistä on nyt vastattu. Ohjelman ensimmäisen osan tapahtumat loivat merkittäviä toimintavaikeuksia myös loppukaudelle. 27. Heikkojen hallinnollisten järjestelyjen ja menettelyjen osalta konsultit toteavat, että komission toteuttamat toimet ovat varmistaneet tilanteen parantumisen. Tähän kuuluu seuraavien seikkojen tarkasteluja vahvistaminen: tarj ous- j a ehdotuspyyntöj en määrittelyt; standardoidut sopimukset ja ilmoituslomakkeet; sekä tutkimusten että kokeiluhankkeiden valintamenettelyt; tarkkailujärjestelmät; hankkeen j älkeisen arvioinnin j ärj estelmät; maksujen valvontajärjestelmät. 28. Näiden muutosten ansiosta toimintajärjestelmä on parantunut huomattavasti. Lisäksi puhtaasti hallinnollista taakkaa on osittain pienennetty ja käynnissä on lisätarkastelu, jonka seurauksena vastaavat virkamiehet voivat käyttää suuremman osan ajastaan hankkeen välittömään hallintoon. Näihin toimenpiteisiin kuuluvat: komission ulkopuolisen käyttöoppaan laatiminen hankkeiden johtajille; sisäisen ohjeiston laatiminen yksikön sisällä virkamiehille; ulkoisia konsultteja koskevan rekisterin saattaminen ajan tasalle ja sen parantaminen; tietokantojen ja muiden tietokonepohjaisten arkistointia jne. varten. toimiville vastaaville järjestelmien luominen 11 29. 30. 31. Konsultit huomauttavat kohdassa 37, että pääosasto XXIILn viestintäkanavat ovat pitkiä ja hitaita. Kysymykseen on äskettäin vastattu hyväksymällä uusi organisaatiorakenne, johon on tehty useita suuria muutoksia. Näihin kuuluvat taloushallinnon vahvistaminen pääosaston tasolla erillisenä yksikkönä, jonka tehtäviin kuuluvat budjetin valvonta ja sisäinen valvonta. Toinen uusi yksikkö on vastuussa itse matkailuyksikköön tehdään rakenteellisia muutoksia. sopimuksista. Myös oikeudellisista kysymyksistä ja Kohdassa 38 konsultit nimeävät ongelmiksi henkilöstön suuren vaihtuvuuden, matkailualan asiantuntemuksen puutteen, henkilöstön heikon koulutuksen sekä taloushallinnon heikon tuntemuksen. Osa näistä ongelmista syntyi tai ne ensimmäisellä kaudella. Yksikkö on parantanut kasautuivat ohjelman henkilöstörakennettaan täydentävien siten, matkailualan kansallisten asiantuntijoiden osuus on kasvanut. Henkilöstön koulutustarpeita tarkastellaan jatkuvasti. virkamiesten joukkoa että Ohjelman toteuttamiseksi käytettyjen raskaiden menettelyjen osalta yksikkö tarkastelee parhaillaan vaihtoehtoja hallinnollisen työn sopeuttamiseksi siten, että tuotosten laatu sekä kustannusten ja hyödyn suhde edelleen paranevat samalla, kun varmistetaan komission yleisten menettelytapojen noudattaminen. Edellä mainituista komission toteuttamista toimista ilmenee, että ohjelman ensimmäisen osan aikana heikko taloushallinto on nyt merkittävästi parantunut. Yhteenvetona voidaan todeta, että hallinnollisiin kysymyksiin tehtyihin muutoksiin kuuluvat: • hankkeiden valinnan kaikkiin kysymyksiin liittyvien menettelytapojen vahvistaminen; tarkkailu-, valvonta- ja arviointij ärj estelmien parantaminen; organisaation uusi rakenne, johon kuuluu uusia budjetin valvonnasta ja sopimuskysymyksistä vastaavia yksiköitä; kansallisten matkailuasiantuntij öiden kanssa työskentelevien virkamiesten entistä suurempi osuus, VII KESKEISET SUOSITUKSET 32. Keskeiset suositukset ovat kohdissa 42-60. Konsultit huomauttavat, että monien esitettyjen suositusten osalta toimia on jo toteutettu. Koska komissio on jo vastannut moniin näistä kohdista, tässä osassa käsitellään vain niitä alueita, joita ei vielä ole kosketeltu. Nämä alueet ovat: 12 i) ii) iii) iv) v) vi) vii) viii) entistä laajemman kumppanuuden tarve ja tarve järjestää kokouksia erityiskysymyksistä; tulosten levittäminen jo olemassa olevien komiteoiden kautta; riippumattomien asiantuntijoiden toteuttama tarpeiden tunnistaminen; suoritusmittareiden entistä laajempi käyttö; entistä suurempi vapaus tietyillä toiminta-alueilla; suunnitelman vuosikierto; vuoden 1995 painopisteet; tulevien matkailuohjelmien suuntaviivat. Komissio on jo vuonna 1995 kehittänyt edelleen kysymystä ulkopuolisten organisaatioiden kanssa solmittavasta kumppanuudesta. Komissio myöntää, että teollisuuden kanssa tehdyt järjestelyt eivät ole vielä ihanteellisia, ja se jatkaa työtä eri eturyhmien kanssa, jotta näiden suhteiden parantuminen voitaisiin varmistaa. Tiivis kumppanuussuhde teollisuuden kanssa on kaikkien tulevien ohjelmien keskeinen osa. Samoin on jo edistetty joitakin konsulttien kertomuksessa mainittuja tapoja yhteistyön lisäämiseksi. Komissio on samaa mieltä siitä, että keskeinen lisäarvo koituu tulosten levittämisestä. Komissio tutkii eri komiteoiden kanssa parhaita keinoja tämän toteuttamiseksi. Komiteat antavat jatkossakin neuvoja yksikölle tarpeiden tunnistamisesta ja varmistavat, että EU:n rahoitus ei johda nykyisten edelleen toimien moninkertaistumiseen. Muita pienempien teknisten työryhmien kautta. Komissio on täysin samaa mieltä suoritusmittareiden ja tavoitteiden entistä laajemmasta käytöstä ja se ottaa nämä osaksi kaikkia tulevia ohjelmia. asiantuntijoita kuullaan Yksikön entistä suurempi vapaus joillakin toiminta-alueilla on kysymys, jota tarkastellaan, kun uusi organisaatiorakenne on käytössä. Komissio on yleisesti samaa mieltä siitä, että puhtaasti toimintaan liittyviä kysymykset olisi käsiteltävä yksikön tasolla, mikäli tämä on mahdollista. Ohjelman vuosikiertoa koskevaa kysymystä on käsitelty vuonna 1995. Hankkeet ovat nyt pidempiä - jopa kolmen vuoden pituisia, ja tätä lähestymistapaa käytetään myös tulevaisuudessa. Vuoden 1996 painopisteitä koskevat konsulttien ehdotukset (kohta 59) on jo toteutettu. Tulevien matkailuohjelmien suuntaviivat (kohta 60) on otettu huomioon laadittaessa ehdotusta uudeksi ohjelmaksi. 33. 34. 35. 13 Tiivistetysti komissio: • • • • haluaa vahvistaa kumppanuuttaan matkailuteollisuuden kanssa; tarkastelee asianomaisten elinten kanssa, miten tietoa voidaan levittää ja hankkeista tiedottaa sekä miten matkailuteollisuus saa tästä entistä enemmän käytännön hyötyä; varmistaa, että tutkimusten ja muun työn tarpeellisuus arvioidaan kattavasti ennen pyynnön yksityiskohtien julkaisua; tutkii parhaillaan, miten yksikkö voisi toimia tehokkaammin organisaation uuden rakenteen tarjoamissa puitteissa. VII PÄÄTELMÄT 36. 37. 38. Yleisesti komissio on samaa mieltä ja esitetystä arvostelusta huolimatta pitää konsulttien kertomusta tervetulleena. EU-tason matkailun monimuotoisuus sekä jäsenvaltioiden ja Euroopan parlamentin jäsenten hyvinkin erilaiset näkemykset tämän ohjelman johdonmukaisuuden säilyttämisen vaikeaksi. Tämä heijastuu erityisesti ohjelman liitteessä, joka on monitahoinen ja kunnianhimoinen, erityisesti suhteessa käytettävissä olevaan budjettiin. kehittämisestä politiikan parhaasta tekivät alan Ohjelman perusajatuksena oli ensinnäkin saavuttaa teollisuuden entistä parempi yhteensovittaminen ja luoda tuntemus sekä toiseksi edistää lisätoimintaa ja rohkaista tiedonvaihtoa ja kokemusten siirtoa. Innovaatio ja kokemusten siirto saavutettiin pääasiassa yhteisesti rahoitetuilla kokeiluhankkeilla (joihin osallistui aina vähintään kaksi muunmaalaista kumppania, yleensä useampia) sekä verkostojen luonnilla. Kokeiluhankkeiden tulosten levittämistä koskeva työ jatkuu ja verkostojen ylläpidolla rohkaistaan parhaiden käytäntöjen toistamista, kokemuksen siirtoa sekä yhteensovitettuja ponnisteluja kaikkialla yhteisössä. innovaatiota, Toteutettujen toimien tekninen laatu ei aina ollut hyvä. Arvioijan mukaan tarvitaan pienempi määrä laajempia hankkeita, jotka täyttävät todetun tarpeen. Tämä lisäisi käytettyjen varojen teknistä ja poliittista vaikutusta ja vähentäisi hallintomenoja yksikön tasolla. Ohjelman ensimmäisten 18 kuukauden aikana tuloksena matkailuyksikön vallinneet poikkeukselliset olosuhteet, henkilöstössä tapahtui vaihdoksia, ovat epäilemättä vaikuttaneet ohjelman kokonaissuoritukseen. Tämä ilmenee joidenkin hankkeiden heikkoina tuloksina. Vuosina 1994 ja 1995 tehdyillä parannuksilla on ollut myönteinen vaikutus. joiden 39. Muut ohjelman aikana käynnistetyt aloitteet, kuten vihreä kirja unionin tehtävästä matkailun alalla sekä useat hallitusten väliset matkailukokoukset edistivät 14 40. 41. nimenomaan matkailua koskevaa laaja-alaista kuulemista. Näiden aloitteiden tuloksena saatu enemmistön päätelmä olikin, että yksimielisyys vallitsee siitä, että on suotavaa varmistaa yhteisön toiminnan jatkuminen matkailualalla, tämän toiminnan järkiperäistäminen ja mahdollinen syventäminenkin. Komissio uskoo, että kokeiluluonteisenakin ohjelma loi puitteet, joissa käytännön toimet voivat olla hyödyllisiä. Ohjelmalla on onnistuttu luomaan yhteyksiä komission osastojen, jäsenvaltioiden sekä muiden alueellisten ja alakohtaisten eturyhmien välille. Sen kautta on myös tarjottu perusta, jolta teollisuuden kumppanuussuhteet voivat lisääntyä ja edelleen kehittyä. Matkailua tukevan vankan ja tehokkaan politiikan kehittäminen on haastava tehtävä. Matkailun luonne ja sen valtavat mahdollisuudet edellyttävät monimuotoisuus, sen soveltuvia toimia useilla tasoilla: paikallisella, alueellisella, kansallisella ja myös Euroopan tasolla. Vain yhtenäisin ja toisiaan täydentävin ponnistuksin voidaan varmistaa matkailuteollisuuden kilpailukyky, korkea laatuja kestävyys. Tämä kertomus on osoittanut, että yhteisön toimintasuunnitelmassa matkailun tukemiseksi oli sekä heikkouksia että myönteisiä vaikutuksia. Se on luonut hyödyllisen perustan, joka osoittaa, miten tällaisella toiminnalla voidaan avustaa merkittävää teollisuuden alaa. Tämän vuoksi komissio jättää tämän kertomuksen yhteydessä ehdotuksen ensimmäiseksi monivuotiseksi ohjelmaksi matkailun edistämiseksi. 15 Yhteisön toimintaohjelma matkailun edistämiseksi: taustaa LIITE I AI. Ennen neuvoston 13. heinäkuuta 1992 tekemää päätöstä matkailuun liittyvät hallinnolliset menettelyt perustuivat neuvoston 22. joulukuuta 1986 tekemään päätökseen, jolla luotiin matkailualan kuulemis- ja yhteistoimintamenettely, erityisesti jäsenvaltioiden edustajista koostuva neuvoa-antava komitea. 5 Tämä komitea on edelleen olemassa ja se toimi samanaikaisesti toimintaohjelman mukaisesti perustetun hallintokomitean kanssa. A2. Ohjelman toiminta alkoi 1. tammikuuta 1993, sen kesto oli kolme vuotta ja ehdotettu talousarvio 18 miljoonaa ecua. Toteutettavien toimenpiteiden oli oltava läheisyysperiaatteen mukaisia ja niiden oli edettävä 4 artiklassa määriteltyjen perusteiden mukaisesti. Matkailun monitahoisen luonteen vuoksi ohjelma koski yleisesti alan laaja-alaisten piirteiden vahvistamista sekä yhteensovittamisen parantamista komission kanssa. Tämän vuoksi ohjelmassa viitattiin erityisesti vaatimukseen, jonka mukaan vuosittain oli annettava kertomus, jossa arvioitiin matkailuun vaikuttavaa yhteisön toimintaa ja painotettiin muiden tähän liittyvien toimien tärkeyttä. Ohjelman liitteenä oli myös 11 toimenpidettä, joilla määriteltiin joukko ensisijaisia aloja. Nämä puolestaan jakautuivat osiin, joissa määriteltiin erityistoimet. Liitteessä määriteltiin myös se osuus toimista, joka oli toteutettava vuonna 1993. A3. Yhteenvetona voidaan todeta, että ohjelman ensisijainen tavoite oli edistää alan kehitystä rohkaisemalla ja vahvistamalla matkailuun vaikuttavien yhteisön toimien yhteensovittamista siten, että toteutettiin joukko erityisiä toimenpiteitä. Toimenpiteitä toteutettiin rohkaisemalla yhtenäistä toimintaa, jonka oli oltava kansalliset rajat ylittävää, lisäarvoa tuovaa, innovatiivista ja läheisyysperiaatetta kunnioittavaa. Toimia oli edistettävä siten, että noudatetaan kokeiluhankkeiden, tutkimusten, julkaisujen ja muiden soveltuvien menetelmien avulla saatuja perusteita. Hallinnolliset järjestelyt A4. Neuvoston päätöksessä määrättiin, että ohjelman toteuttamisessa komissiota avustaa jäsenvaltioiden edustajista koostuva hallintokomitea. Komitea sopi ensisijaisista toimista, antoi lausuntonsa vuosittaisesta työohjelmasta ja ohjasi erityistoimia. Hallintokomitea kokoontui ensimmäisen kerran joulukuussa 1992 ja sen jälkeen 10 kertaa ohjelman kolmivuotisen kauden aikana (kahdesti vuonna 1993, neljä kertaa kahtena muuna vuonna). A5. Tammikuussa 1994 komitean jäsenyyttä laajennettiin kattamaan Euroopan talousalueen maat, joihin kuuluvat Itävalta, Suomi, Islanti, Norja ja Ruotsi. Näistä valtioista kolme (Itävalta, Suomi ja Ruotsi) tuli unionin jäseneksi tammikuussa 1995 ja tuolloin myös Liechtensteinista tuli komitean jäsen. Neuvoston päätös 86/664/ETY, EYVL N:o L 384, 31. 12. 1986 16 A6. Ennen ohjelmaa oli vuonna 1986 neuvoston päätöksellä perustettu jäsenvaltioiden edustajista koostuva neuvoa-antava komitea. Hallintokomitea ja neuvoa-antava komitea kokoontuivat usein peräkkäin ja näitä kokouksia seurasi tapaamisia. Komissio järjesti myös erillisiä usein matkailualan edustajien tapaamisia yksityisten matkailualan edustajien kanssa. Jäsenvaltioiden edustajat kutsuttiin yleensä osallistumaan näihin tapaamisiin tarkkailijoina. A7. Ohjelmaa toteutettiin vuosittaisten tutkimuksista ja muista työohjelmien kautta, jotka perustuivat ohjelman liitteessä lueteltuihin toimiin ja jotka hallintokomitea oli hyväksynyt. Varoja käytettiin useilla eri tavoilla. Näihin kuului tavallisesti tarjouspyyntöjen toimista, joihin julkaiseminen (pääasiassa niistä myönnettiin 100% rahoitus) ja ehdotuspyyntöjen (yhdessä rahoitetuista kokeiluhankkeista, joissa oli yhteisön osuus). Lisäksi hankkeita tuettiin vastuussa olevan pääosaston tukikomitean kautta, ja erityistapauksissa varoja myönnettiin suorien yhteyksien kautta. Hankkeiden valintamenettelyt hoidettiin pääosin matkailuyksikössä, ja muita osastoja pyydettiin tarvittaessa osallistumaan. Lähes aina komission osastot olivat yksinään vastuussa tehdyistä valinnoista. Yhteensovittamista edistämään suunniteltuihin järjestelyihin kuului osastojen välisen ryhmän perustaminen, joka kokoontui yhdeksän kertaa (kahdesti vuonna 1993, kolme kertaa 1994 ja neljä kertaa 1995) ja erityisten teknisten kokousten kehittäminen, joihin osallistuivat sekä neuvoa-antava komitea että matkailuala. julkaiseminen Henkilöstö- ja taloudelliset voimavarat A8. Matkailuyksikön palkatun henkilöstön määrä oli keskimäärin 16 henkeä, joista 11 oli A-palkkaluokassa. Pysyvän henkilöstön suhde henkilöstön kokonaismäärään oli 5:17 ohjelman alussa ja se nousi 11:17 vuoden 1995 loppuun mennessä. Henkilöstön vaihtuvuus oli 86 %. Yksikkö sai ajoittain tukea pääosaston muulta henkilöstöltä, ja tarvittaessa sikäli kun se oli mahdollista yksikkö hyödynsi sekä pääosaston että muun komission hallinnollisia ja teknisiä palveluita. A9. Taloudelliset voimavarat lisääntyivät alkuperäisen budjettiarvion 18 miljoonasta ecusta 21,71 miljoonan ecun kokonaismäärään. Tämä johtui budjettivarojen 3 miljoonan ecun lisäyksestä vuonna 1995 ja ETA:n jäsenvaltioiden mukaan tulosta, mikä toi 566 400 ecua vuonna 1994 ja 141 300 ecua vuonna 1995. Rahoitussitoumuksien loppusummaksi tuli 19,75 miljoonaa ecua. Sitoumuksissa oli 1,9 miljoonan ecun alijäämä (alunperin määrätty Japanissa tapahtuviin matkailun edistämistoimiin). Toteutettu työ AIO. Ohjelma voidaan jakaa toimiin, jotka koskivat matkailuun vaikuttavien yhteisön toimien yhteensovittamista, sekä toimiin, jotka liittyivät liitteenä oleviin 11 toimenpiteeseen. Usein näitä toimenpiteitä koskivat myös yhteensovittamisen edistämisaloitteet, ja samoin monien hankkeiden tavoitteena ja/tai vaikutuksena 17 oli yhteensovittamisen vahvistuminen sekä kansalliset rajat ylittävällä tasolla että tekniikan erityisaloilla. Ali. Yhteensovittamiseen liittyvää toimintaa harjoitettiin monin eri tavoin. Näihin kuului järjestelyjä yhteyksien ja yhteensovittamisen parantamiseksi komission sisällä sekä järjestelyjä, jotka oli suunnattu matkailuteollisuuteen tai sen kehittämiseen liittyviin etuihin. Käytetyt menetelmät olivat moninaisia ja niihin sisältyi sekä oikeudellisten tai institutionaalisten vaatimusten käynnistämiä menetelmiä että käytännön kuulemisen tai teknisten syiden vuoksi kehitettyjä järjestelyjä. Niihin kuului seuraavia: hallintokomitea; neuvoa-antava komitea; osastojen välinen sisäinen ryhmä; luodut sisäiset menettelyt; matkailuteollisuuden edustajien kuulemiset; kansallisten matkailuj ärj estöj en tapaamiset; erityisaiheita käsittelevät tilapäiset asiantuntijaryhmät; vuoden 1994 kertomus matkailusta neuvostolle ja Euroopan parlamentille; vuoden 1995 kertomus matkailusta neuvostolle ja Euroopan parlamentille; konferenssit ja näyttelyt matkailun ammattimessuilla; muut konferenssit, esittelyt ja julkaisut; hankkeiden perustana tai tuloksena luodut tekniset verkostot; vihreän kirjan kuulemisprosessi. A12. Ensimmäisen vuoden työohjelma oli erityisesti määritelty ohjelman liitteessä, ja ensisijaisia toimia edistettiin kyseisen liitteen mukaisesti. Toisena ja kolmantena vuonna komissio ehdotti ohjelmaa liitteen, käytettävissä olevan talousarvion ja hallintokomitean, teollisuuden ja muiden asianomaisten eturyhmien ilmaisemien vaatimusten pohjalta. Tällä kaudella toteutettiin kaikkia määriteltyjä toimenpiteitä koskevaa työtä. Se missä määrin kutakin toimenpidettä voitiin edistää riippui useista tekijöistä, mukaan lukien hallintokomitean sopimat ensisijaiset toimet, komission muiden osastojen tekemän työn laajuus ja samankaltaisuus sekä parlamentin talousarviota koskevat huomautukset. AI3. Painopisteissä tapahtuneiden muutosten vuoksi vuosittaisiin ohjelmiin tehtiin monia muutoksia. Parlamentti nimesi tarpeen kehittää teknisiä ratkaisuja, jotka liittyvät kuljetusten hallintaan matkailualalla, ja Kreikassa vuonna 1994 ympäristöasioiden neuvosto liittyviä kysymyksiä koskevan tiedon suuren merkityksen. Näihin kysymyksiin vastattiin vuoden 1995 ehdotuspyynnössä. Parlamentti myös kehotti komissiota tutkimaan "seksiturismia", johon liittyi alaikäisten hyväksikäyttöä. Tämän vuoksi komissio jätti valmisteluasiakirjan hallintokomitealle ja kuuli alan edustajia tästä aiheesta. ilmaisi matkailuun ja ympäristöön 18 Ohjelman mukaiset rahoitussitoumukset LIITE 2 A14. Tässä luokat ovat: kukin 11 liitteessä eritellään rahoitussitoumukset kolmen luokan mukaisesti jaoteltuina. Nämä toimenpiteestä, hankkeiden valitsemiseksi käytetyn järjestelyn tyyppi ja varat vastaanottaneen organisaation laji. On korostettava sitä, että nämä sitoumukset eivät aina heijasta toteutettujen toimien määrää. Esimerkiksi matkailu- ja ympäristöpalkintoon kuuluu varojen jakoa suorien yhteyksien kautta asianomaisille järjestöille 17 osallistujamaassa, vaikka olennaisesti kyse oli yhdestä, tosin merkittävästä, toimesta. jotka A15. Liitteessä 2A annetaan erittely tehtyjen sitoumusten määrästä ja rahoituksen tasosta kultakin vuodelta jokaisen ohjelman liitteessä määritellyn 11 toimenpiteen osalta. Kuuteen toimenpiteeseen kului 95 % budjetista. Eniten varoja käytettiin (37 % toimenpiteissä, kokonaisbudjetista), erityisesti tilastojen osalta, johon varoja on myönnetty vuoteen 1997 asti ja joka edusti 27% kokonaismenoista. "Ylikansalliset toimenpiteet" kattoivat 16 % käytetyistä varoista, "matkailuja ympäristö" 14% ja "kulttuurimatkailu" 13 %. Kahteen muuhun toimenpiteeseen käytettiin merkittävästi varoja: "koulutus" ja "kolmansissa maissa tapahtuva matkailun edistäminen" (7 % ja 8 % kokonaissitoumuksista). Loput 5 % käytettiin viiteen muuhun toimenpiteeseen. parantamista" "tietämyksen koskivat liittyivät ylikansallisiin A16. Liitteessä 2B annetaan erittely rahoitussitoumuksista valintaj ärj estelyn mukaisesti jaoteltuna. Kaikkina kolmena vuotena julkaistiin ehdotuspyyntöjä, joilla haettiin toimenpiteisiin (vuosittain), yhteisrahoitusta. Nämä kulttuurimatkailuun (kahdesti), koulutukseen (kerran) sekä matkailuun ja ympäristöön (kerran). Kaikkiaan 43 % ohjelman varoista myönnettiin tällä menettelyllä. Seitsemän prosenttia varoista jaettiin pääosaston tukikomitean kautta. Avoimia tarjouspyyntöjä julkaistiin kaikkina kolmena vuotena ja ne liittyivät erilaisiin tutkimuksiin, julkaisuihin ja komission kokonaan rahoittamiin keskeisiin aloitteisiin. Kaikkiaan 22 % varoista käytettiin tällä järjestelyllä. Noin 26 % varoista myönnettiin suorien yhteyksien kautta, erityisesti jäsenvaltioille. luokat AI 7. Liitteessä 2C annetaan erittely varoista hyötyneen organisaation tyypin mukaisesti jaoteltuna. Tärkeimmät kansalaisjärjestöt ja yksityinen ala. Koska (NGO)/yhdistykset, yliopistot/tutkimuslaitokset matkailulaitokset ovat luonteeltaan ja tyypiltään hyvin erilaisia ja koska niiden luokittelemiseksi on monia vaihtoehtoja, tähän liitteeseen olisi suhtauduttava varoen. Tämän perusteella on kuitenkin selvää, että noin 33 % varoista jaettiin julkiselle alalle, 14 % kansalaisjärjestöille (NGO)/yhdistyksille, 6 % yliopistoille ja lähes 48 % yksityiselle alalle. julkinen ovat: ala, 19 LIITE 2A 20 Sitoumusten määrä 1993 1994 1995 Yhteensä Toimenpide määrä ecua (000) määrä ecua (000) määrä ecua (000) määrä ecua (000) % budjetista Toimien keskim. kust. 1. Tietämyksen parantaminen a) Tilastot b) Tutkimukset c) Kuuleminen Välisumma 2. Lomien porrastaminen 3. Ylikansalliset a) Ylikansalliset b) Teknologia c) PECO Välisumma 4. Matkailijat kuluttajina 2 4 5 11 0 6 9 3 18 0 399 302 188 889 0 458 1448 302 2208 0 1 2 3 6 2 0 1 2 3 1 249 726 211 1186 80 0 114 61 175 161 5. Kulttuurimatkailu 18 1262 12 1245 6. Matkailu/ympäristö a) Palkinto b) Hankkeet Vëlisumma 7. Maaseutumatkailu 8. Sosiaalinen matkailu 9. Nuorisomatkailu 10. Koulutus 11. Matkailun edistäminen * 12. Luokittelematon/sekal. 1 0 1 1 3 1 2 1 3 382 0 382 120 175 10 17 1 18 1 0 2 236 50 286 80 0 218 197 10 1259 1000 25 1 2 30 30 40 4 5 49 0 0 0 6 6 0 1 5 9 14 0 2 0 0 1 2 4656 266 312 5234 0 0 0 822 822 0 66 203 1829 2032 0 70 0 0 500 12 43 10 13 66 2 6 10 11 27 1 5304 1294 711 7309 26,9% 6,6% 3,6% 37,0% 123 129 55 111 80 0,4% 40 - 2,3% 7,9% 6,0% 16,2% 458 1562 1185 3205 76 156 108 119 161 0,8% 161 31 2573 13,0% 83. 821 1879 2700 4,2% 9,5% 13,7% 200 1,0% 245 1,2% 228 1. 2% 23 10 33 2 5 3 36 188 82 100 49 76 12 1456 7,4% 121 3 7 1530 7,7% 510 67 0,3% 10 Kaikki toimenpiteet yhteensä 59 6268 58 4750 75 8736 192 19754 100,0% 103 * HUOM: Vuonna 1993 aloitettu matkailun edistämishanke käynnistettiin 1 miljoonan ecun varoilla. Vuodelle 1993 ilmoitettu 500 000 ecun summa liittyy tähän hankkeeseen, ja se oli varattu hallintoon. LIITE 2B 21 Sitoumusten määrä laji Valintajärjestelyn 1993 määrä ecua (000) 1994 määrä ecua (000) 1995 määrä ecua (000) Yhteensä määrä ecua (000) %"' 100% rahoitetut toimet - Avoimet tarjouspyynnöt Tärkeimmät aloitteet Tutkimukset Julkaisut Tilastot Välisumma Rajatut tarjouspyynnöt Konferenssit Suorat yhteydet (jäsenvaltiot) Tilastot Ympäristöpalkinto Konferenssit Välisumma Suorat yhteydet (muut) Asiantuntijaryhmät: matkat, jne. Julkaisut Muut Välisumma 2 1 4 2 9 1 0 0 0 0 0 0 0 0 1382 200 201 399 2182 110 0 0 0 0 0 0 ö 0 0 2 2 1 5 2 0 17 1 18 1 0 ö 1 0 726 329 249 7304 80 0 236 43 279 15 0 _ 15 2 2 0 0 4 1 40 0 1 41 4 2 3 9 646 196 0 0 842 4 5 6 3 18 2028 1122 530 648 4328 10,3% 5,7% 2,7% 3,3% • 21,9% 84 4 274 1,4% 4656 0 60 4716 57 70 75 202 * 40 17 2 59 5 2 3 10 4656 236 103 4995 72 70 75 217 23,6% 1,2% 0,5% 25,3% 0,4% 0 4% 0,4% 1,1% Välisumma: 100% rahoitetut toimet 10 2292 26 1678 55 5844 91 9814 49,7% Yhteisesti rahoitetut toimet Ehdotuspyynnöt Avoimet: kokeiluhankkeet Rajatut: kokeiluhankkeet Välisumma Tukikomitea Kokeiluhankkeet Julkaisut Konferenssit Tutkimukset Muut Välisumma 35 0 35 7 1 5 1 0 14 3173 0 3173 684 23 85 11 0 803 Välisumma: yhteisesti rahoitetut toimet 49 3976 Kalkki järjestelyt yhteensä 59 6268 I , 23 2 25 2 0 3 2 0 7 32 58 2618 61 2679 65 0 248 80 0 393 3072 4750 16 0 16 0 0 1 0 3 4 20 75 2658 0 2658 0 0 28 0 206 234 74 2 76 9 1 9 3 3 25 8449 61 8510 42,8% 0,3% 43,1% 749 23 361! 91 206 ( 1430 ; 3,8% 0,1% 1. 8% 0,5% 1,0% 7,2% 2892 101 Y94Ö 50,3% 8736 192 19754 100,0% LIITE 2C Sitoumusten määrä 1993 1994 1995 Yhteensä Vastaanottava organisaatio määrä ecua (000) määrä ecua (000) määrä ecua (000) määrä ecua (000) Julkinen ala Hallintokomitea Kansalliset tilastolaitokset Kansalliset matkailujärjestöt Alueelliset/paikalliset viranomaiset Välisumma Kansalaisjärjestöt ja yhdistykset Kansaiaisjänestöt Eurooppalaiset yhdistykset Kansalliset yhdistykset Välisumma 2 0 0 12 14 2 9 5 16 198 0 0 893 1091 66 445 345 856 11 0 8 2 21 2 6 3 11 195 0 208 281 684 145 470 246 861 Yliopistot/tutkimuslaitokset 4j 320 5 648 648 3160 209 675 4692 0 769 189 958 18 31 12 19 80 A 17 9 30 1041 3160 417 1849 6467 211 1684 780 2675 153 10 1121 5,7% 22 % 5,3% 16,0% 2,1% 9,4% 32,7% 1,1% 8,5% 3,9% 13,5% Yksityinen ala Matkailun konsultointi Merkittävä hallinnollinen konsultointi Matkanjärjestäjät/matkatoimistot Muu kuin matkailuyritys: Konferenssin järjestäjä TV/julkaisut/muu viestin Teknologia/kuluttaja Yleinen konsultointi Välisumma Muut 8 0 1 0 6 2 6 1197 12 0 10 0 1675 110 987 2 2 0 1 1 2 1274 726 61 0 51 161 269 1647 164 91 250 545 70 102 23| 3979 20 2542 21 2869 Asiantuntijat: matkat ja kokoukset Sekalaista Välisumma 0 2 2 0 22 22 1 0 1 15 0 15 4 1 5 57 7 64 Kaikki vastaanottajat yhteensä 59 6268 58 4750 75 8736 192 19754 100,0% 28 4 4 3 10 5 10 64 5 3 8 4118 20,8% 890 162 250 2271 341 1358 9390 72 29 101 4,5% 0,8% 1,3% 11,5% 1,7% 6,9% 47,5% 0,4% 0,1% 0,5% 5 31 4 5 45 0 2 1 3 1 8 2 1 3 3 2 2 EUROOPAN KOMISSIO PÄÄOSASTO XXIII Yrityspolitiikka, Kauppa, Matkailu ja Sosiaalitalous EUROOPAN YHTEISÖN MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI LOPPU RAPORTTI Raportin laatija: Price Waterhouse Helmikuu 1996 Price Waterhouse n PÄÄOSASTO XXIII EUROOPAN YHTEISÖN MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI SISÄLLYS YHTEENVETO TUTKIMUSTULOKSISTA JA AVAINSUOSITUKSET OSA 1-JOHDANTO Arviointiolosuhteet 1. 1- Tausta ja asiayhteys 1. 2 - Arvioinnin tarkoitus ja tavoitteet 1. 3 - Arvioinnin laajuus 1. 4 - Metodologia 1. 5 - Määritykset 1. 6 - Raportin rakenne OSA 2 - SUUNNITELMAN OHJELMAMALLI 2. 1 -Johdanto 2. 2 - Tavoitteet 2. 3 - Kohdealueet 2. 4 - Toimenpiteet 2. 5 - Strategiat ja menettelytavat OSA 3 - TOIMENPITEIDEN TEKNINEN ARVIOINTI 3. 1 - Metodologia 3. 2 - Kokonaispistemäärät 3. 3 - Tapaustutkimukset 3. 4 - Yleisarviointi OSA 4 - HALLINNOLLISET JA TOIMINNALLISET NÄKÖKOHDAT 4. 1 - Toiminnanjohtoa ja hallintoa koskevat järjestelyt 4. 2 - Käytössä olevien järjestelyjen arviointi 4. 3 - Suositukset OSA 5 - HANKEKUMPPANEIDEN SUORITTAMA ARVIOINTI 5. 1 - Metodologia 5. 2 - Analyysi 5. 3 - Virheistä oppiminen, suositukset, ehdotukset ja parhaat menettelytavat Sivu j 1 7 12 27 35 Loppu raportti - V2. 0 • Käännelty englannin kielestä 2^ Liitteet Toimenpiteitä kuvaavia tilastotietoja Luettelo avaintiedonantajille tehdyistä haastattelukysymyksistä PVV-asiantunti joiden projektiarviointilomake Hankekumppaneiden projektiarviointilomake Tapaustutkimuksia koskeva tarkistusluettelo Neuvoston päätös, 13. 7. 1992 Luettelo yhteyshenkilöistä I II III IV V VI VII VIII Avaintiedonantajien suorittama arviointi Loppu raportti - V2. 0 - Käännetty englannin kielestä MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI LOPPU RAPORTTI YHTEENVETO TUTKIMUSTULOKSISTA JA AVAINSUOSITUKSET • YHTEENVETO TUTKIMUSTULOKSISTA JA AVAINSUOSITUKSET Liikkeenjohdon konsulttitoimisto Price Waterhouse on suorittanut Euroopan yhteisön matkailualaa tukevan toimintasuunnitelman arvioinnin, josta raportin tässä osassa on yhteenveto sekä avainsuositukset. Tässä yhteenvedossa ei ole viitattu yksityiskohtaisesti eri toimenpiteisiin. (Euroopan yhteisön matkailualaa tukevaan toimintasuunnitelmaan viitataan jäljempänä sanalla "suunnitelma". ) Yhteenveto tutkimustuloksista Ohjelman sisältö Kokonaisuudessaan Euroopan yhteisön matkailualaa tukeva toimintasuunnitelma muistuttaa sekalaisista aloitteista koostuvaa tilkkutäkkiä. Se näyttää koostuvan hajanaisesta, paikoitellen epäjohdonmukaisesta ja epätäydellisestä luettelosta hajanaisia toimintaohjelmia ja toimenpiteitä. Useimpia suunnitelmaan sisältyviä toimintaohjelmia ja toimenpiteitä voitaneen puolustaa, mikäli niitä käsitellään yksittäisinä ilmiöinä, mutta kokonaisuutena suunnitelma ei ole johdonmukainen. Osassa 2 on esitetty suunnitelmaa koskeva analyysi, joka perustuu toimenpiteiden ja niiden tavoitteiden välisiin yhtymäkohtiin. Tämän analyysin tärkeimmät tulokset on esitetty alla: (1 ) Neuvoston vuonna 1992 tekemän päätöksen liitteessä yksilöidyt 11 aluetta (joita tässä raportissa kutsutaan "kohdealueiksi") eivät muodosta johdonmukaista aloitesarjaa. (2) Päämäärien (tavoitteiden) ja niiden toteuttamiseen tarkoitettujen keinojen (esimerkiksi tutkielmien ja projektien rahoituksen) välinen suhde on sekava. (3) On epäselvää, millä tavalla jotkin toimenpiteistä edistäisivät esitettyjen ohjelmallisten tavoitteiden toteutusta. (4) (5) (6) 'Ylikansallisten toimenpiteiden" -ohjelmaa on erittäin vaikea sovittaa loogiseen puiterakennelmaan, koska se itsessään ei edusta selkeää päämäärää. Joihinkin esitetyistä 11 toimintaohjelmasta on yhdistetty alueita, jotka poikkeavat selvästi toisistaan ja jotka näin ollen olisi paras käsitellä erikseen. Jotkin toimintaohjelmista on muotoiltu melko epäsuoralla ja puolinaisella tavalla, mikä johtaa tukitoimenpiteiden ilmeiseen epätäydellisyyteen (tämä osittain ilmentää Euroopan yhteisön toimivaltaisuus- ja subsidiariteettialueita). (7) Erikoistoimenpiteiden suoma tuki näyttää puuttuvan joiltakin toimintaohjelmilta. Suunnitelma vaikuttaa liian kunnianhimoiselta, kun otetaan huomioon projektien valmisteluun ja toteutukseen käytettävissä olevat henkilöstö- ja rahoitusvoimavarat. Haittapuoliin kuuluu myös yleinen jatkuvuuden puute siirryttäessä vuodesta toiseen. Avaintiedonantajien haastattelujen pohjalta tekemämme pääjohtopäätökset tukevat tämän analyysin yleistuloksia. Matkailuyksikön rooli ja "markkina-asema" 1 2 3 4 5 6 7 Matkailuyksiköllä ei näytä olevan selkeää ja toiminnallista kuvaa omasta asemastaan kilpaileviin ja i Loppu raportti - V2. 0 - Käännetty englannin kielestä ro, MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI LOPPU RAPORTTI YHTEENVETO TUTKIMUSTULOKSISTA JA AVAINSUOSITUKSET • täydentäviin matkailualan palvelujen tarjoajiin kuten kansallisiin matkailunedistämiskeskuksiin, alueellisiin ja kansainvälisiin organisaatioihin ja muihin Euroopan komission Pääosastoihin verrattuna. 8 Tähän "markkina-asema"-kysymykseen liittyy myös kysymys matkailuyksikön roolin ja valtuuksien määrityksestä. Vaihtoehtoja ovat muun muassa: a b c d e f g hallinnollinen osasto, jonka tehtävänä on koordinoida EU-aloitteet matkailusektorilla foorumi, jonka puitteissa kiinnostuneet osapuolet voivat käydä keskusteluja ja pyrkiä yhteisiin ratkaisuihin säännösvaltainen elin, jonka tehtävänä on matkailusektorin tiettyjen puolien hallinta: esimerkiksi majoitustyyppien laatuluokittelu, paloturvallisuus ja pakettimatkat valvova elin (vahtikoira), jonka tehtävänä on seurata ja vaikuttaa tapahtumiin: esimerkiksi matkailusektoriin vaikuttavien paineiden tunnistaminen tilastotietojen nojalla (kulkuvälineet, lentoliikenne, henkilöstökysymykset, kausiluontoisuus) "kaupallinen" toiminta, esimerkiksi ulkopuolisten matkailunedistämiskampanjoiden järjestäminen yhteistyössä yksityisen sektorin ja kansallisten matkailunedistämiskeskusten kanssa elin, jonka tehtävänä on tunnistaa, rahoittaa ja edistää Eurooppa-tasolla potentiaalisesti merkittäviä tai arvokkaita pilottiohjelmia elin, jonka tehtävänä on antaa teknistä tukea muille EU-instituutioille (esim. rakennerahastoista vastuussa oleville dfrektoraateille) ja sektorille yleensä. Toimintasuunnitelman artiklan 4 vaatimusten noudattaminen ja tavoitteiden toteuttaminen Kuten suorittamastamme suunnitelman ohjelmamallin analyysistä käy ilmi (katso osaa 2), suunnitelman tavoitteet on usein asetettu erittäin korkealle tasolle ja samalla ne jäävät toisinaan epäselviksi. Lisäksi nämä ovat keskipitkän ja pitkän aikavälin tavoitteita. Olisi suhteellisen epäoikeudenmukaista arvioida suunnitelman tehokkuutta näiden tavoitteiden perusteella. Jos tällainen arviointi kuitenkin suoritettaisiin, tulokseksi saataisiin epäilemättä seuraavanlainen arviointi: "Suunnitelma ei ole vielä saavuttanut näitä tavoitteita ja on mahdollista, että niitä ei saavuteta koskaan. " Yhteisön toimielinten pitäisi kuitenkin määrittää aikataulut, joiden puitteissa tällaisten pitkäjännitteisten tavoitteiden arvioinnin on ajateltu tapahtuvan. Kysymys olisikin muotoiltava toisin: edistivätkö suunnitelman puitteissa toteutetut toimenpiteet näiden strategisten, pitkäjännitteisten tavoitteiden osittaista toteutumista? Toisin sanoen: pystyttiinkö näiden toimenpiteiden avulla toteuttamaan samaa asiaa edustavia välitavoitteita? Jälleen, kuten ohjelmamallin analyysistä ilmenee, välitavoitteita ei kaikissa tapauksissa ollut olemassakaan tai niitä ei oltu määritetty riittävän selkeästi, jotta tehokkuuden arviointi olisi niiden pohjalta voitu suorittaa. Joukko aloitteista on edistänyt positiivisella tavalla tiettyjen, suunnitelman puitteissa "asetettujen" välitavoitteiden toteutumista (näistä esimerkkejä ovat matkailutilastojen laatiminen ja toiminnan yhteensovittaminen muiden EU-toimintaohjelmien ja osastojen toiminnan kanssa). On kuitenkin korostettava sitä, että matkailuyksikkö joutui toimimaan erittäin vaikeissa olosuhteissa. Varsinkin matkailuyksikön henkilökunnan kahta ylemmässä asemassa ollutta jäsentä vastaan tehdyt syytteet virheellisestä toiminnanjohtamisesta aiheuttivat erittäin vakavia katkoja hallinnollisten toimenpiteiden suorittamisessa. Lisäksi on todettava, että suunnitelman luonteesta johtuen sen ii Loppu raportti - V2. 0 - Käännetty englannin kielestä 9 10 11 12 MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI LOPPU RAPORTTI YHTEENVETO TUTKIMUSTULOKSISTA JA AVAINSUOSITUKSET 4Jk HIF toimeenpano ja toteuttaminen muodostivat erittäin vaikean tehtävän. Tekninen arviointi Näissä olosuhteissa tehokkuutta on helpompaa (ja mielekkäämpää) arvioida hanketasolla (esim. projekti- ja tutkimustasolla) kuin yleisluontoisemmalla tasolla. Suoritimme kaksi pääasiallista tehtäväkokonaisuutta tällä alueella: ensinnäkin suoritimme kaikkien vuosina 1993-94 rahoitettujen hankkeiden teknisen arvioinnin ja toiseksi suoritimme kymmenen tapaustutkimusta, jotka valittiin merkittävien hankkeiden joukosta. Osassa 3 on esitetty suunnitelman puitteissa toteutettujen hankkeiden teknisen arvioinnin tulokset. Vuosien 1993 ja 1994 aikaisten hankkeiden arvioinnissa käytettiin arvosteluasteikkoa 1 - 5, jossa numero 5 edustaa arvosanaa "erittäin hyvä". Vuoden 1993 keskiarvoiksi saatiin kokonaisarvioinnin osalta 2,9 ja kustanm «stehokkuuden osalta 2,7. Vuonna 1994 molemmat keskiarvot nousivat ja ne olivat vastaavassa järjestyksessä 3,4 ja 3,0. Toisin sanoen projektien kokonaislaatu kohentui huomattavasti vuonna 1994 (parempien valintamenetelmien johdosta) ja kustannustehokkuus parantui myös. Arvosanan "hyvä" tai "erittäin hyvä" saaneiden lukumäärä nousi 34 %:sta 44 %:iin. Toteutettujen projektien ja tutkimusten kokonaislaatu vaihteli heikosta keskinkertaiseen (tarkastelluista vuosien 1993 ja 1994 aikana täytäntöönpannuista hankkeista 24 % arvioitiin erittäin heikoiksi tai heikoiksi), kun taas loppuun viedyistä projekteista vain 14 % todettiin erittäin hyviksi. Vuoden 1994 aikana tilanne on kuitenkin parantunut huomattavasti. Useimmissa tapauksissa hankkeiden vaikutus on rajoitettua tilan, laajuuden ja ajan suhteen. Rahoitussitoumuksia oli runsaasti (vuonna 1993 kaikkiaan 59, vuonna 1994 niitä oli 58 ja vuonna 1995 kaikkiaan 74), meidän näkemyksemme mukaan liian suuri määrä verrattuna voimavaroihin, joita matkailuyksiköllä oli käytettävänään hankkeiden asianmukaiseen määrittämiseen ja seurantaan. Useimmat hankkeet olivat kokonaisuuksina liian pieniä voidakseen olla vaikutukseltaan merkittäviä, mutta niiden joukossa oli myös tietty määrä hyvin menestyneitä ja erittäin kustannustehokkaita. Meidän arvioimiemme hankekokonaisuuksien keskikoko oli 121 144 ecua vuonna 1993,117 030 ecua vuonna 1994 ja 127 015 ecua vuonna 1995. Pääosasto XXIIhn aikaansaannokset matkailualan yleisten tilastojen kehittelyssä ovat olleet erittäin huomattavia. Tiedonkeräys on välttämätön, mutta kallis, toimenpide matkailusektorilla, ja Pääosasto XXIILn omaksuma lähestymistapa oli vallitsevissa olosuhteissa asiallinen. Tämän lähestymistavan puitteissa panostettiin ennen muuta yleisten vähimmäisydintietojen keräystavoitesopimukseen. Näiden yleisten ydintietojen ympärille on sittemmin määritelty asiaan liittyviä, mutta valinnaisia, tietosarjoja, joiden määrityksessä yleisyys on jälleen ollut kriteerinä siten, että niiden vertailukelpoisuus kokonaisuudessaan on voitu varmistaa. Tilastotietojen keräystä koskeva direktiivi on hiljattain julkistettu (23. 11. 1995 ja se astuu voimaan vuoden 1996 loppuun mennessä), ja jäsenmaat saavat parhaillaan taloudellista tukea toimintasuunnitelman puitteissa voidakseen saattaa kansalliset järjestelmänsä direktiiviä vastaaviksi. Kaikkiaan 4,5 miljoonaa ecua on varattu tähän tarkoitukseen kolmivuotiskaudelle (1995-1997). Useimmat rahoitetuista hankkeista (projektit ja tutkimukset) voidaan jakaa kahteen eri ryhmään. Toinen näistä ryhmistä koostuu hankkeista, joiden tavoitteet ovat poliittisia; nämä hankkeet edistävät "eurooppalaisia" käsitteitä ja verkostoja. Niillä on korkea profiili ja uutisarvoa. Toinen ryhmä puolestaan koostuu liiketoiminnallisesti mielenkiintoisista hankkeista, joille ominaista on jatkuva käyttökelpoisuus. Joidenkin hankkeiden voidaan katsoa kuuluvan molempiin ryhmiin samanaikaisesti. 13 14 15 16 17 18 19 "Ylikansallisten verkostojen" edistämistä ei meidän näkemyksemme mukaan voida luokitella tavoitteeksi, vaan se on tavoitteen toteutukseen tähtäävää toimintaa. Neuvoston päätöksen artikla 4 iii Loppu raportti - V2. 0 • Käännetty englannin kielestä MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI LOPPU RAPORTTI YHTEENVETO TUTKIMUSTULOKSISTA JA AVAINSUOSITUKSET Jflà \S\W sisältää velvoitteen toimenpiteiden kustannustehokkuudesta. Poliittiset tavoitteet, esim. ylikansallisten verkostojen edistäminen, voitaisiin ehkä toteuttaa paremmin ja kustannustehokkaammin muilla keinoin. Ne eivät myöskään vaadi pilottiprojektin suomaa turvaa eikä oikeutusta. Pilottiprojektit ovat vain harvoin todella innovatiivisia. Matkailusektorin kannalta tärkeiden seikkojen tarkastelua varten rahoitettiin useampia tutkimuksia. Nämä olivat suurimmaksi osaksi hyvin suoritettuja, vaikkakin aiheiden valinta ei näytä perustuneen tarpeiden huolelliseen analysointiin, jossa olisi otettu huomioon jo ennestään saatavissa olleet tiedot (esimerkiksi nuorisomatkailu, liikematkat ja konferenssit, tulosjohtaminen). Olemme tietoisia siitä, että toimintaajohtava komitea ehdotti ja/tai hyväksyi tutkimusten aiheet. Olemme sitä mieltä, että rahoitettavien tutkimusten yksityiskohtaiseen määritykseen on käytettävä enemmän aikaa ja aiheiden valinnassa on otettava huomioon aikaisemmin suoritetut tutkimukset, parhaillaan käynnissä olevat tutkimusohjelmat ja matkailuelinkeinon tarpeet. Lukuisten projektien ja tutkimusten tavoitteena oli matkailusektorin kannalta potentiaalisesti kiinnostavien hakemistojen, käsikirjojen ja oppaiden laatiminen. Näihin mihinkään ei kuitenkaan sisältynyt projektinjälkeisiä jatkotoimintarakenteita, jotka olisivat varmistaneet tulosten jatkuvan käyttökelpoisuuden. Jatkotoiminta on ratkaisevassa asemassa, kun tietojen toistuva (ja usein kallis) päivitys on tarpeen. Suunnitelmaan sisältyi joukko vahvoja ehdotuksia vammaisten matkailunedistämiseksi. Vammaisille tarkoitetut Eurooppa-oppaat ovat esimerkkejä suunnitelman puitteissa kiitettävästi ja kustannustehokkaasti suoritetuista tutkimuksista. Useimmat suunnitelman kulttuuriaiheiset komponentit liittyivät keskeisesti eri teemoja noudattavien ylikansallisten reittien ja verkostojen rakentamiseen. Useimmat näistä olivat suhteellisen vähin kustannuksin toteutettuja projekteja, jotka tuottivat mielenkiintoisia tuloksia. Kuitenkin näiden jatkuva käyttökelpoisuus ja vaikutus matkailukysyntään on todennäköisesti vain vähäinen ja niistä saatava suurin hyöty pitkällä tähtäimellä saattaa olla eri seutujen välisten yhteyksien vahvistaminen. Mikäli aikomuksena ei ole jatkuvan taloudellisen hyödyn varmistaminen, se on tehtävä selväksi, jolloin hanke voidaan myös arvostella siltä pohjalta. Tästä huolimatta kustannustehokkuuden ylläpitäminen on edelleenkin tarpeen. On myös huomattava, että samaan aihepiiriin kuuluvien kohteiden välisten reittien ja polkujen muodostama käsite oli jo varsin hyvin tunnettu asia ennen matkailualaa tukevan toimintasuunnitelman käynnistystä ja uusien reittien/polkujen luomisella saattaa olla vain vähäistä marginaaliarvoa, mikä olisi arvostelussa huomioitava. Uutta ajattelua Pääosasto XXIIhn rahoittamissa matkareittisuunnitelmissä edusti niiden ylikansallinen luonne. Reittiprojektien pitempi vaikutus ei ole vielä tiedossa ja kaipaa tutkimusta. Sekä koulutus- että harjoitteluprojektien aihepiiri on ollut suhteellisen laaja. Projekteihin on myös sisältynyt verkostojen kehittely sekä opetussuunnitelmien ja uusien ammattitaidollisten tarpeiden määrittely. Onnistuneimpia verkostoprojekteja näyttävät olleen jo olemassa olevia verkostoja vahvistavat projektit, kun taas uusia verkostoja luovat projektit ovat yleensä osoittautuneet vähemmän onnistuneiksi jatkuvan käyttökelpoisuuden ja muiden kriteerien nojalla. Euroopassa yleisesti vallitseviin opetussuunnitelmallisiin tarpeisiin painottuneilla projekteilla on ollut erittäin hyödyllinen rooli. Näihin verrattuna vähemmän onnistuneita ovat olleet lukuisat projektit, joissa painopiste on ollut uusien ammattikategorioiden tunnistamisessa. Tarjolla on myös ollut joukko yksittäisiä harjoittelukursseja (esim. Itä- ja Keski-Euroopassa). Vaikka ne ovatkin olleet sinällään hyödyllisiä, ne eivät sovi institutionaalisiin tai muihin puitekehyksiin, jotka 20 21 22 23 24 25 26 27 iv Loppu raportti - V2. 0 - Käännetty englannin kielestä 'l<? MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI LOPPU RAPORTTI YHTEENVETO TUTKIMUSTULOKSISTA JA AVAINSUOSITUKSET • muodostaisivat perustan seurannalle ja jatkuvalle käyttökelpoisuudelle. Vaikka nämä muusta toiminnasta erillisinä yksikköinä ovat saattaneet olla hyödyllisiäkin, ne eivät kuulu johdonmukaiseen suunnitelmaan ja niitä olisi tulevaisuudessa paras välttää, ellei ensin oteta käyttöön mekanismeja, joilla niiden jatkuva käyttökelpoisuus varmistetaan. Suunnitelman puitteissa tuetut teknologiset pilottiprojektit ovat suurimmaksi osaksi joko yleisluonteisia projekteja, joissa käsitellään avainasioita kuten tiedonvälityksessä käytettävien tietojen määritysmenetelmiä, tai erityisprojekteja, joiden avulla uutta teknologiaa pyritään soveltamaan erityistapauksiin. Tämä jako yleisiin ja erityisprojekteihin vastaa suurin piirtein Pääosasto XXIIhn projektivastuualueita, joiden puitteissa pohjimmiltaan yleisiä projekteja (kuten CIRT, EDITIN, ETI, TIRS: kaikki hyviä projekteja) pidetään "teknologiaprojekteina. Tässä yhteydessä nämä projektit luokitellaan "ylikansallisten toimenpiteiden" kohdealueeseen kuuluviksi. Teknologiset ratkaisut ovat hallitsevassa asemassa useammassa kulttuuriaiheisessa projektissa ja näistä voidaan tehdä tärkeitä eritvisjohtopäätelmiä. jotka koskevat näiden projektien teknologiaa. Päinvastoin kuin rahoitettujen kulttuuritoimenpiteiden ollessa kysymyksessä, näyttää ilmeiseltä, että monet rahoitetuista "yleisistä" teknologiaprojekteista olisi tavalla tai toisella toteutettu omalla ajallaan ilman EY-rahoitustakin, koska näiden projektien puitteissa käsiteltiin matkailuelinkeinon kannalta huomattavan tärkeitä seikkoja kuten esimerkiksi tietojen maailmanlaajaistamista ja tietojen saannin parantamista. Näissä tapauksissa EY-rahoitusta voidaan kuvata lähinnä toimintaa tukevaksi, vaikka se lisäsikin erittäin hyödyllisesti näiden asioiden kehittelyä. EY-rahoituksella on kuitenkin ollut myönteinen vaikutus uuden teknologian soveltamisen nopeuttamisessa matkailualan erityistehtävissä (esim. EDITIN-projekti 1993). Erityisprojektit eivät ole olleet erityisen onnistuneita, sillä on huomattavan todennäköistä, että useimmat niistä kuihtuvat kokoon projektirahoituksen päättyessä, koska ne eivät sisällä minkäänlaisia jatkuvan käyttökelpoisuuden tai kaupallisen menestyksen varmistavia rakenteita. Näyttää siltä, että nämä projektit on suurimmaksi osaksi suunniteltu EY-rahoituksen "lypsämistä" silmällä pitäen, eikä niinkään erityistarpeiden ratkaisemiseksi. Monissa uuteen teknologiaan liittyvissä tietokantaprojekteissa ei ilmeisesti ole lainkaan kiinnitetty huomiota projektinjälkeisen käyttökelpoisuuden jatkuvuuden varmistamiseen. Matkailualan tietokantojen jatkuva päivitys on välttämätöntä, ja hallinnolliset sekä taloudelliset mekanismit; joilla tämä toteutetaan, ovat projektin suunnittelussa yhtä tärkeitä tekijöitä kuin tekniset seikat. Useimmissa tapauksissa näitä jälkitoimintaan ja myyntikelpoisuuteen liittyviä kysymyksiä ei oltu käsitelty tyydyttävästi, mikä johtaa siihen, että joukko päätökseenvietyjä, mielenkiintoisia projekteja ei todennäköisesti tule vaikuttamaan matkailualaan millään pysyvällä tavalla. Teknologisten ja muiden projektien suunnittelussa ei oltu kiinnitetty erityisesti huomiota näiden projektien hyödyllisyyteen PK-yritysten kannalta. Teknologia merkitsee PK-yrityksille sekä esteitä että entistä parempia mahdollisuuksia. Tätä seikkaa ei oltu otettu riittävästi huomioon. Joissakin projekteissa matkailualan tuotteiden ja palvelujen toimittajat on jätetty kaikkien yhteyksien ulkopuolelle ja projektin puitteissa on keskitytty ainoastaan matkanjärjestäjiin ja matkatoimistoihin, jopa hotellit on jätetty ulkopuolelle. On mitä todennäköisintä, että Internet pienine käyttökustannuksineen tarjoaisi merkittäviä mahdollisuuksia PK-yrityksille, mutta tästä huolimatta tämän alueen projekteja ei toistaiseksi ole tarjottu lainkaan. Hallinnolliset ja toiminnalliset näkökohdat 28 29 30 31 32 33 34 Osa 4 sisältää yleiskatsauksen hallinnollisista ja toiminnallisista järjestelyistä ja menetelmistä, sekä v Loppu raportti - V2. 0 - Käännetty englannin kielestä MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI LOPPU RAPORTTI YHTEENVETO TUTKIMUSTULOKSISTA JA AVAINSUOSITUKSET Jlfe fHF 35 36 37 38 39 40 41 näiden jälkeen Price Waterhousen laatiman arvioinnin. Alla on yhteenveto tämän arvioinnin tärkeimmistä tuloksista. Hallinnolliset järjestelyt ja menetelmät olivat heikkoja toimeenpanojakson alussa, mutta ne ovat huomattavasti kohentuneet vuosina 1994 ja 1995. Tapaamamme henkilöstön jäsenet olivat selvästi työlleen omistautuneita ja ahkeria työntekijöitä. Henkilökunta on ylikuormitettu hallinnollisin tehtävin, joiden järkevyys ja tehokkuus ei aina ole itsestään selvää. Suorien sovellustehtävien (projektien valmistelutöiden, kondepaikkakäyntien, yhteydenpidon hankekumppaneihin) ja hallinnollisten tehtävien välinen suhde on epätyydyttävä. Tiedonvälitys Pääosasto XXIII:n kanssa on kankeaa, luonteeltaan virallista ja hidasta, kuten myös päätöksentekoprosessi. Matkailualaa tukevaan toimintasuunnitelmaan liittyvät menetelmät ovat kuitenkin parentuneet progressiivisesti. Havaitsimme myös seuraavat puutteet henkilöstövoimavaroissa: nopea henkilöstön vaihtuvuus; "matkailualan erikoistuntijoiden" prosentuaalinen osuus henkilökunnasta pieni ja matkailualan ammattitaito yleisesti ottaen riittämätön; taloushallinnon henkilöstömäärä liian pieni; riittämätön koulutus (esim. talous- ja projektihallinnon aloilla). Yksikön vuosina 1993-1995 vallinneiden rajoitettujen henkilöstövoimavarojen johdosta suunnitelman toteuttaminen näin suuren projekti- ja tutkimusmäärän rahoittamisen puitteissa ei ollut viisasta, koska tällainen (pääasiassa avoimeen anomusjärjestelmään perustuva) lähestymistapa merkitsi suurta hallinnollisten töiden kuormaa. Tästä johtuen useiden toteutettavaksi valittujen ehdotusten laatu oli heikko. Niillä ei ollut selviä tavoitteita eikä voimakasta projektiryhmää tai ne eivät olleet juuri lainkaan uutta luovia. Vuonna 1994 valitut projektit olivat jo parempia ja vuoden 1995 tarjous- ja anomuspyyntöjen tulokset osoittavat laadun huomattavasti parantuneen. Tällä hetkellä näiden toteuksista odotetaan hyviä tuloksia. Taloushallinto oli heikkoa toimintakauden ensimmäisen puoliskon aikana, mutta sen taso on sittemmin kohentunut. Heikot suoritukset taloushallintopuolella riippuivat ylemmässä asemassa olleiden henkilökunnan jäsenten toiminnasta (heistä kaksi poistettiin yksikön henkilökunnasta vuoden 1994 ensimmäisen puoliskon aikana), sekä puutteellisista järjestelmistä (esim. ATK:n heikosta käytöstä), puutteellisesta henkilökunnan koulutuksesta ja riittämättömistä henkilöstövoimavaroista hallinnollisella tasolla (ie. palkkaluokka B). Avainsuositukset 42 Tuomme nyt suoraavassa esille tärkeimmät suosituksemme matkailuyksikölle ja Pääosastolle XXIII. Nämä suositukset on selostettu laajemmin jäljempänä tämän asiakirjan niitä koskevissa osissa. Strategiset näkökannat 43 44 Olemme sitä mieltä, että yksikön pitäisi rajoittaa toimintansa laajuutta keskittämällä voimavaransa muutamiin strategisiin alueisiin, jotta sen toiminnasta muodostuisi tehokkaampaa. Yksikön pitäisi pyrkiä saavuttamaan selvästi hahmotettu visio omasta "markkina-asemastaan", tehtävänsä tarkoituksesta ja tavoitteista, ja sen pitäisi valita toimintamenetelmänsä näiden perusteella. Yksikön on ryhdyttävä toimenpiteisiin palauttaakseen uskottavuutensa ja lisätäkseen "matkailu"- profiiliaan (haastattelijoittemme useampaan otteeseen saaman käsityksen mukaan nykyisellä henkilökunnalla ei ole riittävää alan erikoistuntemusta). vi Loppu raportti • V2. 0 - Käännetty englannin kielestä MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI LOPPU RAPORTTI YHTEENVETO TUTKIMUSTULOKSISTA JA AVAINSUOSITUKSET gVk HIF Toiminnalliset näkökannat Yhteistoimintaa ja yhteistyötä eri osakkaiden kesken pitäisi parantaa (sekä yksityisellä että julkisella sektorilla, jäsenmaat, kansalliset matkailuedistämiskeskukset ja muut alaa edustavat tahot mukaan lukien). Kolme komiteaa (toimintaajohtava, konsultoiva ja neuvoa-antava) voisivat toimia pääasiallisena yksikön rahoittamien tai toteuttamien toimenpiteiden tuloksista laajalti tiedottavana välineenä. Näiden komiteoiden olisi omaksuttava tämä laaja tiedottajan rooli ja kannettava siitä vastuu. Olemassa olevia komiteoita voitaisiin lisäksi käyttää yksikön apuna tarpeiden tunnistamisessa (esim. mahdollisten pilottiprojektien) sekä varmistamaan, että EU-rahoitusta ei käytetä jo olemassa olevien aloitteiden kertaamiseen. Riippumattomat asiantuntijat voisivat toimia samanlaisissa tehtävissä. Henkilöstövoimavarojen alueella pitäisi ajatella oikaisevia toimenpiteitä: henkilökunnan vaihtumista pitäisi hidastaa; yksikön sisäistä, teknistä matkailualan erikoistuntemusta pitäisi parantaa, esim. henkilöstökomennuksilla kansallisista matkailunedistämiskeskuksista; henkilökunnalle pitäisi järjestää enemmän koulutusta (kaikissa palkkaluokissa), mahdollisesti tälle sektorille suunnatuilla henkilöstökomennuksilla esim. yhteisön taloudellisia, hallinnollisia ja toiminnanjohtamismenetelmiä tuntevien parista. Käytössä olevat tietojärjestelmät pitäisi tarkastaa ja niitä pitäisi parantaa huomattavasti, esim. keräämällä enemmän toiminnanjohtamiseen liittyviä tietoja henkilöstön työn tukemiseksi. Yksikön koko henkilökunnan pitäisi harkita käytössä olevien hallinnollisten järjestelmien läpikäymistä uudelleen ja valita mahdollisimman tyhjentävät suoritusilmaisimet (niihen liittyvine tavoitteineen) useilla eri alueilla. Tässä on kuitenkin otettava huomioon komission asettamien hallinnollisten sääntöjen aiheuttamat rajoitukset. Yksikön pitäisi tutkia uudestaan käytössä olevat yksikön sisäiset menetelmät, jotta rahoitettujen hankkeiden valmisteluun, seurantaan ja jatkotoimintaan vapautuisi lisää aikaa. Henkilökunta käyttää nykyisin suhteettoman suuren osan työajasta periaatteessa tuottamattomaan toimistotyöhön. Projektien seurannan ja arvioinnin voimistaminen on tarpeen. Yksinkertaisten ja samalla tehokkaiden menetelmien suunnittelu ja toimeenpano on myös yleisesti ottaen tarpeellista. Nämä on suunniteltava alun alkaen, jälkikäteen suoritetut menetelmien korjaamiset eivät riitä. Lisäksi kohdekäyntejä olisi tehtävä säännöllisesti. Tässä suhteessa parannusta on jo tapahtunut vuosina 1994-95. Olisi myös harkittava toimenpiteitä, joiden avulla voitaisiin varmistaa, että projektituloksista tiedotetaan ja että tietoja jaetaan riittävän laajalti. Tätä varten voitaisiin esimerkiksi varata riittävät varat projektibudjetista valmistelu/valintavaiheessa. Näitä seikkoja oli jo harkittu paremmin vuoden 1995 anomuspyyntöjen yhteydessä. Rahoitettujen projektien ja tutkimusten määrää pitäisi vähentää huomattavasti, jotta niiden vaikutusta voitaisiin lisätä ja hallinnollisten toimenpiteiden määrää rajoittaa. "Ehdotuspyyntö"-menetelmän käyttöä pitäisi tarkistaa hallinnollisen toimenpidekuormituksen keventämiseksi ja menetelmän tehokkuuden maksimoimiseksi. Mahdollisuuksia joidenkin töiden siirtämiseksi ulkopuolisille on harkittava. 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 Erityisiä teemoja tai teknisiä kysymyksiä käsittelevien kokousten osuutta pitäisi lisätä. vii Loppu raportti • V2. 0 - Käännetty englannin kielestä MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI LOPPU RAPORTTI YHTEENVETO TUTKIMUSTULOKSISTA JA AVAINSUOSITUKSET gVk IP 57 Yksikölle pitäisi antaa suurempi itsemääräämisoikeus useilla täysin toiminnallisilla alueilla, kuten toiminnanjohtamisessa ja tavoitetehtävien budjetoinnissa. Yksikön pitäisi pystyä reagoimaan nopeasti ja joustavasti projektien toteutustarpeisiin (järjestämällä kohdekäyntejä, osallistumalla yhteistoimintakokouksiin yms. ) sovittuja määrärahoja ylittämättä. Tämä ei luonnollisestikaan saa tehdä yksiköstä vähemmän tilivastuullista tai suljetumpaa toiminnassaan. 58 Suunnitelman yhden vuoden pituisella jaksotuksella oli negatiivinen vaikutus valittujen hankkeiden laatuun ja niiden toteutukseen. Pitempi projektien toteutusaika on tarpeen (esim. kolme vuotta). 59 Näkemyksemme mukaan lähitulevaisuudessa (ts. vuonna 1996) olisi keskityttävä seuraaviin aloitteisiin: a b c d rahoitettujen hankkeiden parhaista tuloksista tiedottaminen laajamittaisesti (esim. julkaisutoiminnan ja valmiiden raporttien jakelun avulla) menestyneiden projektien ja tutkimusten jälkiseuranta oppimismielessä ja parhaiden käytäntöjen omaksumiseksi suhteiden kehittäminen -matkailuelinkeinoalan edustajien ja muiden osakkaiden kanssa toiminnan yhteensovittamisen jatkaminen muiden direktoraattien kanssa ja yhteisön matkailutilastojen kehittäminen. Suuntaviivoja matkailualan tulevaisuuden ohjelmaa varten 60 Tulevaisuudessa matkailualan ohjelman pitäisi: a b c d e f g olla entistä keskitetympi (vähemmän prioriteetteja, vähemmän rahoitettuja hankkeita, keskimääräinen projektin arvo nykyistä suurempi) olla sisällöltään entistä johdonmukaisempi sisältää luonteeltaan monivuotisia hankkeita sisältää hyvin valmistettu ja määritetty, loogiseen rakenteeseen perustuva puitekehys, jossa on otettu huomioon mitattavat menestymisen ilmaisimet, projektin jälkeiset omistussuhteet, vastuuseen ja jatkuvaan käyttökelpoisuuteen liittyvät kysymykset parantaa projektien valmistelu-, suunnittelu-, seuranta- ja arviointimenetelmiä (sekä sisäisiä että ulkoisia, ts. riippumattomia) asettaa ensisijalle tuloksista tiedottaminen laajamittaisesti ja jatkotoiminta varmistaa, että vuosina 1993-95 täytäntöönpantuja, onnistuneimpia ja käyttökelpoisimpia hankkeita jatketaan, ja vahvistaa alueita, joilla on menestytty. viii Loppu raportti • V2. 0 - Käännetty englannin kielestä ^ MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI LOPPU RAPORTTI OSA 1- JOHDANTO 4jk fHF OSA 1-JOHDANTO Arviointiolosuhteet Price Waterhouse on tietoinen tietyistä väitteistä, jotka koskevat matkailuyksikön piirissä harjoitettua toimintaa ennen vuoden 1994 maaliskuuta. Pääosasto XXIII:n antoi Price VVaterhouselle tiedoksi seuraavaa: "Pääosasto XXIIhn pääjohtaja tuli tietoiseksi näistä väitteistä vuoden 1993 aikana. Hän käynnisti välittömästi näitä väitteitä koskevat mittavat osaston sisäiset tutkimukset. Niin pian kuin hän tuli vakuuttuneeksi siitä, että nämä väitteet olivat ainakin jossain määrin totuudenmukaisia, myös muut asianomaiset tahot tulivat tutkimuksiin mukaan. Näiden lukuisten tutkimusten tuloksena matkailuyksikön kaksi jäsentä siirrettiin määräajaksi pois virantoimituksesta ja myöhemmin erotettiin komission palveluksesta. Komissio ilmoitti esille tulleista asioista siviiliviranomaisille tietyissä jäsenmaissa ja pyysi heitä suorittamaan omat tutkimuksensa. " Näihin väitteisiin on kohdistettu lukuisia tutkimuksia, joista osa on edelleen käynnissä, mutta liikkeenjohdon konsulttitoimisto Price Waterhouse ei saanut tehtäväkseen ryhtyä tutkimaan näitä väitteitä. Heitä pyydettiin kuitenkin pitämään mielessä näiden väitteiden ja niiden aiheuttamien tutkimusten vaikutus suunnitelman tehokkuuteen kokonaisuudessaan. Näin ollen Price Waterhouse on arvioinnissaan viitannut näihin tapahtumiin ainoastaan niissä tilanteissa, joihin ne ovat vaikuttaneet. Olisi varsinkin otettava huomioon, että Pääosasto XXIIhn omien tutkimusten lisäksi yksikön henkiiökunta joutui osallistumaan muihin tutkimuksiin, joita varten heidän oli etsittävä ja toimitettava tietoja. Tämä vei heiltä huomattavat määrät aikaa, jonka he normaalisti olisivat käyttäneet muiden tehtävien suorittamiseen. Näiden väitteiden ja tutkimusten lisäseurauksena yhteisön toimielinten budjetti- ja talousviranomaiset ottivat luonnollisestikin erittäin tiukan ja tarkan asenteen matkailuyksikön toimintaa koskevien sääntöjen noudattamiseen. Tämä johti huomattaviin viivästyksiin asioitten käsittelyssä, varsinkin kun jotkin näistä olisi normaaliolosuhteissa käsitelty rutiiniluontoisina. Matkailuyksikkö koki tämän erittäin turhauttavana, koska se menetti jälleen aikaa, jonka se olisi normaalisti omistanut suoraan suunnitelman toteutukseen. Tämän tuloksena myös suunnitelman toteutuminen viivästyi. 1. 1 - Tausta ia asiayhteys Euroopan yhteisön matkailualaa tukeva toimintasuunnitelma (suunnitelma) käynnistyi tammikuussa 1993 Euroopan neuvoston 13. 7. 1992 tekemän päätöksen 92/421/EEC nojalla. Suunnitelma kesti kolme vuotta ja se päättyi vuoden 1995 joulukuun lopussa. Suunnitelman artiklassa 6 määrättiin, että suunnitelmasta tehdään arviointi. Toimintasuunnitelman liitteessä on mainittu 11 erikoistoimenpideryhmää, jotka liittyvät matkailuun. Sunnitelman artiklassa 4 mainitaan, että hankkeiden pitää: a b c d olla subsidiariteettiperiaatteen mukaisia olla kustannustehokkaita ja vaikuttaa merkittävällä tavalla matkailuelinkeinoon yhteisössä edistää elinkeinohaaran kehitystä varsinkin pienten ja keskikokoisten yritysten osalta kysymyksessä edistää kilpailua yhteisön alueella ja lisätä yhteisön matkailupalvelujen kilpailukykyä maailman- 1 Loppu raportti - V2. 0 - Käännetty englannin kielestä MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI LOPPU RAPORTTI OSA 1-JOHDANTO Mtik H IF markkinoilla e f g h vaikuttaa osaltaan ympäristön ja luonnon, kulttuuriperinnön sekä paikallisten väestöjen loukkaamattomuuden säilyttämiseen ja laadun suojaamiseen vaikuttaa osaltaan matkailijoita suojaavien tietojen ja palvelujen tarjonnan parantamiseen auttaa parantamaan yhteisön matkailupalvelujen laatua tulla toteutetuksi kansallisten viranomaisten ja, mikäli välttämätöntä, myös alueellisten ja paikallisten viranomaisten toimintojen yhteensovittamisen avulla siten, että matkailun tärkeys osana alueen kehitystä otetaan huomioon. 1. 2 - Arvioinnin tarkoitus ia tavoitteet Tämän tutkimuksen pääasiallisena tarkoituksena on suunnitelman arviointi. Arviointi koostuu vuosina 1993 ja 1994 suoritettujen pilottiprojektien, tutkimusten ja muiden aloitteiden teknisestä arvioinnista sekä vuoden 1995 ohjelman puitteissa valittujen (toistaiseksi) keskeneräisten toimenpiteiden arvioinnista. Arvioinnin perusteena on käytetty yllä esitettyjä yleiskriteerejä sekä toimintasuunnitelman liitteessä ja sitä seuranneissa anomus- ja tarjouspyynnöissä esitettyjä erikoiskriteerejä. Tilapäisprojektit arvioitiin sellaisina, kuin ne oli esitetty hakemuksessa. Arviointi on kohdistettu kaikkiin toimintasuunnitelman sisältämiin toimenpiteisiin ja se kattaa sekä määrälliset että laadulliset näkökohdat. 1. 3-Arvioinnin laajuus Suunnitelman puitteissa käynnistetyt hankkeet koostuvat joukosta horisontaalisia ja erityisiä aloitteita. Näitä ovat muun muassa seuraavat: a b c d e komission sisäinen yhteensovittamistehtävä, joka kattaa muut matkailualaan vaikuttavat toimintaohjelmat komission yhdessä muiden osapuolten kanssa rahoittamat ylikansalliset pilottiprojektit matkailuelinkeinon erikoisaloja koskevat tutkimustyöt matkailuelinkeinon erikoisalojen konferenssit ja verkostot yhteisön toimielimien ja matkailuelinkeinon edustajien käyttöön laaditut matkailualan toimintaohjelmaa ja käytäntöjä koskevat raportit ja neuvoa-antavat asiakirjat. Liite I sisältää luettelon kaikista tukea saaneista projekteista ja tutkimuksista. Näiden erityishankkeiden arvioinnin lisäksi meitä pyydettiin antamaan arvostelumme tärkeysjärjestyksestä, johon lukuisat erityyppiset toimenpiteet oli suunnitelman puitteissa asetettu, ja arvioimaan suunnitelmaa koskeva hallinnollinen toiminta sekä voimavarojen laajuus ja käyttö. 7 8 9 10 11 Loppu raportti - V2. 0 • Käännetty englannin kielestä "7. T MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI LOPPU RAPORTTI OSA 1-JOHDANTO • 1. 4 -Metodologia 12 Tämä jakso sisältää selostuksen soveltamastamme työtavasta ja tärkeimmistä päätökseen saatetuista toimenpiteistä. Lisäksi esittelemme valitut kymmenen "tapaustutkimusta". Työtapa 13 Noudatimme seuraavaa työtapaa: • • Vaihe 1 - Suunnitelman yleiskatsaus. Veimme läpi haastatteluohjelman (henkilökohtaisesti tapaamalla ja puhelimitse), jonka puitteissa haastattelimme Pääosasto XXIM:n ja muiden direktoraattien virkailijoita, toimintaajohtavan komitean jäseniä, matkailualan edustajia ja riippumattomia asiantuntijoita. Kaiken kaikkiaan suoritimme yli 60 haastattelua (joista 53 kohdistui Pääosasto XXIIhn ulkopuolelle) Vaiheet 2 ja 3 - Projektien analysointi. Suoritimme kaikkien vuosina 1993 ja 1994 (vaihe 2) aikana päättyneiden projektien sekä vuonna 1995 (vaihe 3) toteutettavaksi valittujen projektihakemusten teknisen arvioinnin. Useimmille vuosien 1993 ja 1994 hankekumppaneille toimitettiin kyselykaavake, joka kattoi seuraavat aiheet: projektin kuvaus, tavoitteiden saavuttaminen, projektin toteuttaminen • Vaihe 4 - Analyysi, johtopäätökset ja suositukset. Suoritetut toimenpiteet 14 15 16 Toimeksianto alkoi 10. 11. 1995 (alkukokous Pääosasto XXIIhn). Pääosasto XXIII hyväksyi lopullisen raportin 26. 2. 1996. Liikkeenjohdon konsulttitoimisto Price Waterhousea avusti matkailualan erikoisasiantuntija Esmond Devas. Suoritimme ensimmäisen Pääosasto XXIIhn virkailijoiden haastattelu- ja tapaamiskierroksen marras- ja joulukuussa 1995. Noin kymmenen henkilön haastattelut saatiin päätökseen joulukuun loppuun mennessä. Tämän ensimmäisen haastattelukierroksen pääasiallisena tavoitteena oli luoda yhteydet matkailuyksikön henkilökuntaan, saada yleiskuva toiminnasta ja kerätä mielipiteitä matkailuyksikön roolista (menneisyydessä, kuluvalla hetkellä, tulevaisuudessa). Tämän jälkeen otimme yhteyttä 69 riippumattomaan avaintiedonantajaan ja -erikoisasiantuntijaan (Pääosasto XXIIhn ulkopuolisiin) ja suoritimme 53 haastattelua, joko henkilökohtaisesti tapaamalla tai puhelimitse. Näissä haastatteluissa käsiteltiin seuraavat avainseikat (katso kysymysluetteloa liitteessä II): a b c d e f g Missä määrin ollut matkailualaa tukevan toimintasuunnitelman vaikutuksen alaisena Missä määrin ollut tekemisissä matkailualaa tukevan toimintasuunnitelman kanssa (yhteensovittajana, täydentävässä mielessä, toimintojen päällekkäisyys, yms. ) Matkailualaa tukevan toimintasuunnitelman järjellisyyden arviointi: Onko ohjelma järkevä? Vaikutusten arviointi: Mitä ohjelman tuloksena on tapahtunut? Ohjelman tavoitteiden saavuttaminen: Onko ohjelma täyttänyt sille asetetut odotukset? Vaihtoehdot: Onko olemassa parempia tapoja saada tuloksia ja saavuttaa tavoitteet? Virheistä oppiminen, suositukset, ehdotukset ja parhaat menettelytavat. 17 Price Waterhouse toimitti kaikille toimintaajohtavan komitean ja konsultoivan komitean jäsenille kirjeen, jossa oli selostus toimeksiannon tavoitteista ja jossa kirjeen vastaanottajia kannustettiin ottamaan yhteyttä Price Waterhouseen, mikäli he halusivat osaltaan antaa tietoja. Kirjallisia vastauksia saatiin 3 Loppu raportti - V2. 0 - Käännetty englannin kielestä 3£ MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI LOPPU RAPORTTI OSA 1-JOHDANTO w Saksasta, Kreikasta ja Portugalista. Haastattelimme Italian, Irlannin, Espanjan, Ranskan, Suomen, Belgian ja Luxemburgin edustajia. 18 19 20 Laadimme projektitietokannan, joka sisältää selostavia ja taloudellisia tietoja kaikkista vuosien 1993-95 aikaisista hankkeista (katso liitettä I). 77 hankekumppanille, jotka olivat olleet mukana vuosien 1993 ja 1994 projekteissa, toimitettiin lyhyt kyselylomake. Tämä kysely kattoi seuraavat aiheet: projektin kuvaus, tavoitteiden saavuttaminen, toteutus ja toteutuksen arviointi. Käytetty kyselylomake sisältyy liitteeseen IV. Hankekumppaneista 47 vastasi kyselyyn eli vastausprosentti oli 61. Käsittelimme tämän kyselyn tuloksia varauksella, koska oli mahdollista, että annetut vastaukset eivät olleet puolueettomia. Suoritimme kaikkien loppuun vietyjen hankkeiden teknisen arvioinnin (vuosien 1993 ja 1994 sopimukset, kaikkiaan 90). Tämän arvioinnin suorittamiseksi valmistimme projektin arviointilomakkeen (katso liitettä III). Pyrimme suorittamaan projektin arvioinnin viidessä vaiheessa, siinä määrin kuin se oli tarkoituksenmukaista, seuraavalla tavalla: a b c d e projektien ryhmitys tarkastelua varten vastuussa olevan virkailijan/virkailijoiden mukaan ensimmäisen keskustelutilaisuuden järjestäminen virkailijan/virkailijoiden kanssa, jolloin virkailijat esittelivät projektit lyhyesti arviointilomakkeiden laatiminen arviointilomakkeita koskevat keskustelut EY-virkailijan/virkailijoiden kanssa arviointilomakkeen loppukäsittely ja pistemäärän syöttäminen tietokantaan. 21 Suoritimme kymmenen tapaustutkimusta (katso taulukkoa 1. 1). Tapausten valinta perustui seuraaviin kriteereihin, joista oli sovittu Pääosasto XXIIhn kanssa: a b c d tarpeellista kattaa kaikki kolme vuotta, mikäli mahdollista tarpeellista valita jokaisen vuoden osalta projektit, joilla oli huomattavimmat budjetit tarpeellista, että vuotuiset prioriteetit ovat edustettuina tarpeellista, että onnistuneet ja epäonnistuneet tapaukset ovat samassa määrin edustettuina. Loppu raportti - V2. 0 - Käännetty englannin kielestä MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI LOPPU RAPORTTI OSA 1-JOHDANTO • Taulukko 1. 1 - Tapaustutkimukset Hankekumppani Nimike 1. L&R Leisure Eurooppalainen koulutusprojekti matkanjärjestäjille Bulgariassa ja Slovakiassa 2. HTL Matkailu- ja ympäristöpalkinto 3. Delvico/Bates Eurooppaan kohdistuvan matkailun edistäminen kaukomarkkinoilla Vuosi Rahoitus ('000 ecua) Alue 1993 220 Koulutus Keski- & Itä- Euroopassa 1993 1993 381 Ympäristö 1000 Matkailun edistäminen 4. Regione Toscana ETI- Euroopan matkailutiedotus & paikkavaraukset 1993 200 Uusi teknologia 5. Hjoerring -kauppaopisto Pohjanmeren kylmävesialueiden matkailusektorin työntekijöiden ja kouluttajien koulutusstrategian kehittäminen 1994 195 Koulutus 6. FECTO/FOTVE "Euroopan kulttuurikaupungit" -projekti 1994 7. Arthur Andersen Matkailualan pienten ja keskikokoisten yritysten tulosjohtaminen 1994 195 392 Kulttuuri Tutkimus 8. Valt. kansalliset elimet & muut Teema: Yhteisön matkailualan tilastojen kehittely Jatkuu 4500 (1995-97) Tilastotiede 9. WTTC Teema: Menetelmäanalyysi vuoden 1995 ympäristöprojektien analyysin pohjalta, varsinkin Euroopan yhteisön ympäristömatkailuverkosto 1995 631 Tarjousten, arviointien ja toteutusmenetelmien analysointi Horisontaaliset toimenpiteet 10. - Teema: Matkailuyksikön yhteensovittamistyöskentely Jatkuu - 22 Tarkastelimme myös suunnitelman hallinnollisia näkökohtia, varsinkin valinta- ja seurantamenetelmiä sekä toiminnanjohtamistapoja. 1. 5-Määritykset 23 Suunnitelma koostuu 11 rvhmästä eri toimenpiteitä, joiden avulla Euroopan yhteisö pyrkii edistämään matkailua (katso liitettä VI). Me kutsumme näitä "kohdealueiksi" ja käytämme termiä "toimenpide" tarkoittamaan suunnitelman toteuttamiseen liittyviä tehtäviä. 24 Olemme jakaneet hankkeet kolmeen tyyppiin: a b c tutkimukset (rahoitus 100 %) projektit (yhteisrahoitus, normaalisti korkeintaan 60 %) muut toimenpiteet, esimerkiksi komission sisäinen yhteensovittaminen. Loppu raportti - V2. 0 - Käännetty englannin kielestä *H MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI LOPPU RAPORTTI OSA 1-JOHDANTO gjfk H IF 1. 6-Raportin rakenne 25 26 Raportin loppuosa rakentuu viidestä pääjaksosta. Osassa 2 on selostettu hankkeiden ja niiden tavoitteiden välisiin yhtymäkohtiin perustuva analyysimme suunnitelmasta. Osa 3 sisältää yhteenvedon suunnitelman puitteissa toteutettujen hankkeiden (tutkimusten, projektien ja muiden tehtävien) teknisen arvioinnin tuloksista. Osassa 4 on esitetty yleiskatsaus hallinnollisista ja toiminnanjohdannollisista järjestelyistä ja menetelmistä sekä niiden arviointi. Osa 5 sisältää vuosien 1993 ja 1994 projekteja ja tutkimuksia koskevan postitse suorittamamme tutkimuksen tulokset. Liite VIII sisältää yhteenvedon haastattelemiemme avaintiedonantajien suorittamasta arvioinnista (liitteessä VII on yhteyshenkilöluettelo). Pyydämme ottamaan huomioon, että nämä arviot eivät välttämättä edusta Price VVaterhousen näkökantoja. Loppu raportti - V2. 0 • Käännetty englannin kielestä MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI LOPPU RAPORTTI OSA 2 - SUUNNITELMAN OHJELMAMALLI <H» OSA 2 - SUUNNITELMAN OHJELMAMALLI 2. 1 - Johdanto 27 Toimintaohjelman tavoitteiden ja niiden tulosten systemaattinen analysointi vaatii järjestelmällisen lähestymistavan. Me aloitimme arviointiprosessin valmistamalla suunnitelman toimintaohjelmaa ja sen osa-alueita kuvaavan "profiilin". Raportin tämä osa sisältää meidän suunnitelmasta tekemämme analyysin, joka perustuu ohjelmamallikäsitteeseen - skemaattiseen esitykseen toimenpiteiden (tai hankkeiden) ja niiden tavoitteiden (ts. "tavoitehierarkian") välisiin yhtymäkohtiin. Ohjelmamalli on tärkeä väline seurannan ja arvioinnin suorittamisessa sekä strategisessa suunnittelussa että toimintaohjelman laatimisessa. 28 Käytimme yksinkertaista nelitasoista tavoiterakennetta, jota voitiin jalostaa ja jakaa edelleen alarakenteisiin. Käytimme seuraavia tasoja: a b c välittömät tavoitteet, jotka liittyvät tiettyihin hankkeisiin (toimenpiteisiin) ja jotka on esitettävä mahdollisuuksien mukaan kvantitatiivisesti ilmaistuna; välitavoitteet ovat edellisiä yksityiskohtaisempia ja tarkemmin määriteltyjä. Nämä edustavat yleensä "syy ja seuraus" -olettamuksia. toimintaohjelman lopputavoitteet (joita kutsutaan myös lopullisiksi tai strategisiksi tavoitteiksi) ovat laajempialaisia, pitkäntähtäimen tavoitteita, esim. 'talouskasvua ja työllisyyttä edistäviä". 29 Taulukossa 2. 1 on esitetty esimerkki nelitasoisesta tavoitehierarkiasta. Taulukko 2. 1 - Esimerkki tavoitehierarkiasta Toimenpiteet Välittömät tavoitteet Välitavoitteet Lopputavoitteet - matkailuelinkeinon kilpailukyvyn lisääminen Euroopassa - työllisyyden lisääminen ja matkailuelinkeinon kasvu Euroopassa - kolme vuotta ylläpidetty kampanja - Euroopan edistäminen matkailukohteena - olemassa olevien infrastruktuurien parantaminen - tiedonvälitysyhteyksien parantaminen (esim. Japaniin) - kulttuurimatka- ohjelmien tukeminen - koulutus (esim. kielet) -yms. - uusien tuotteiden markkinoilletuonti myyntikohteina USA:n ja Japanin markkinat - palvelutason parantaminen -yms. Loppu raportti - V2. 0 - Käännetty englannin kielestä MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI LOPPU RAPORTTI OSA 2 - SUUNNITELMAN OHJELMAMALLI gjjk fllF 30 31 Näyttää siltä, että suunnitelma on rakennettu alhaalta ylöspäin, ts. aloittamalla yksittäisistä toimenpiteistä, joista sitten on pyritty muodostamaan laajamittaisia kohdealueita ja vain epäsuorasti yhdistämällä nämä lopputavoitteisiin. Testataksemme ohjelman johdonmukaisuutta ja eheyttä lähdimme siitä, että ohjelma oli analysoitava ylhäältä alaspäin ja teimme jokaisella tavoitehierarkian tasolla seuraavat kysymykset: (1 ) ovatko samalla tasolla olevat asiat keskenään johdonmukaisia? (horisontaalinen johdonmukaisuus) (2) myötävaikuttavatko hierarkiassa seuraavaksi alemmalla tasolla olevat asiat tällä tasolla oleviin asioihin? (vertikaalinen johdonmukaisuus) (3) mahdollistavatko seuraavaksi alemmalla tasolla olevat asiat kaikkein tehokkaimmin tavoitteiden saavuttamisen vai onko niitä tehokkaampia vaihtoehtoja mahdollisesti olemassa? (eheys) 32 Raportin tässä osassa ei nimenomaisesti käsitellä suunnitelman johdonmukaisuutta yhteisön muiden tavoitteiden kanssa. Pääosasto XXIIhn on tarpeen selvittää nämä yhtymäkohdat, koska: a b c muut toimintaohjelmat myötävaikuttavat matkailutavoitteiden edistämiseen matkailutoimintaohjelma voi myötävaikuttaa muiden alueiden toimintaohjelmatavoitteisiin muiden alueiden toimintaohjelmilla voi olla typistävä vaikutus matkailutoimintaohjelmaan. 2. 2 - Tavoitteet 33 Kaaviosta 2. 1 näkyy looginen malli, josta suunnitelmaan ja sen 11 kohdealueeseen (toimenpideryhmiin) sisältyvien toimenpiteiden, välitavoitteiden ja lopputavoitteiden (välittömät tavoitteet on jätetty pois selvyyden vuoksi) väliset yhtymäkohdat ilmenevät. 34 Euroopan yhteisön matkailutoimintaohjelman lopputavoitteet näyttävät koostuvan seuraavista: a b c talouskasvun ja työllisyyden edistäminen taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistäminen "Euroopan kansalaisuuden" edistäminen. 35 36 37 Kuitenkin ohjelma voidaan ymmärtää ainoastaan muiden, asiakirjoista selvästi ilmenevien tavoitteiden pohjalta, vaikka nämä tavoitteet viittaavatkin muihin kohdealueisiin, varsinkin luonnon ja kulttuuriperinteen suojeluun ja edistämiseen sekä kuluttajan etujen suojaamiseen. Näiden kahden korkean tason tavoitteiden sarjan välillä saattaa esiintyä ristiriitoja (esim. kasvun edistäminen ja ympäristön suojeleminen). Ei ole selvää, kuinka jotkin neuvoston päätöksen liitteessä määritetyt 11 "kohdealuetta" myötävaikuttavat näihin korkean tason tavoitteisiin, kun annetaan ymmärtää, että niihin sisältyy myös muita julkilausumattomia tavoitteita: esim. sosiaalinen matkailu (8); yksinomaan korkean tason tavoitteiden saavuttamiseen käytettävien välineiden joukossa se ilman muuta kuuluu vähäpätöisimpiin, vaikka se saattaisikin olla tärkeässä asemassa joidenkin muiden (julkilausumattomien) sosiaalisten tavoitteiden tukemisessa. Loppu raportti - V2. 0 - Käännetty englannin kielestä lii Measures To ensure that the environment is more fully taken into account in the development of tourism To highlight the importance of the cultural heritage for tourism and to promote a greater knowledge of the culture, traditions and ways of life of Europeans To make Europe a more attractive destination for tourists from distant countries To promote a better seasonal distribution of tourism To provide support for increased professionalism To develop tourist activities in a rural environment Figure 2. 1 - Programme Model of the Plan Intermediate objectives Ultimate objectives To protect and promote the natural and cultural heritage ? Tension To promote the diversification of tourist activity To generate income and employment To promote the development of the tourist industry To improve the quality and competitiveness of the Community's tourism services on offer To contribute to economic and social cohesion To facilitate access to tourism by groups who have difficulty in taking holidays To expand the demand for the Community's tourism services _ V"**! "*/, To promote youth tourism To help tourists as consumers To improve knowledge of the tourist industry To promote transnational initiatives To allow people of all kinds to gain a better knowledge of Europe's cultural roots and of the cultures and ways of life in the Member States To improve the quality of decision making at Community, Member State, local and private level To ensure greater consistency of Community measures ©- To preserve free competition EUnsWBSIk». To foster "European Citizenship" To protect consumers Indirect impact - feedback via other measures To promote small and medium sized enterprises TT MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI LOPPU RAPORTTI OSA 2 - SUUNNITELMAN OHJELMAMALLI flF 38 39 40 41 42 Näyttää siltä, että Euroopan neuvoston päätöksessä mainittuja PK-yritysten kilpailukyvyn edistämistavoitteita ei ole selvästi tuettu erikoistoimenpitein tai -toimintaohjelmin. Toiset toimintaohjelmat ovat järkeenkäypiä ainoastaan välitavoitteita lisäämällä, esim. "matkailualan tietojen parantaminen" vaatii välitavoitteen, joka voisi olla seuraavanlainen "päätöksenteon laadun parantaminen Euroopan yhteisön tasolla, jäsenmaiden tasolla, paikallisella tasolla ja yksityisellä tasolla" (katso kaaviota 2. 1). r Kohdealuetta "ylikansalliset toimenpiteet", joka on suunniteltu edistämään ylikansallisten matkailun edistämisaloitteiden kehittämistä, on erittäin vaikea sijoittaa tällaiseen loogiseen puitekehykseen, koska se ei ole tavoite vaan mekanismi. 2. 3 - Kohdealueet Tässä raportissa käytetty termi "kohdealue" viittaa Euroopan neuvoston vuonna 1992 tekemän päätöksen liitteessä määritettyihin 11 toimenpideryhmään. Päämäärien ja niiden toteuttamiseen tarkoitettujen keinojen välinen suhde on sekava; mainitut 11 kohdealuetta ovat kokoelma erilaisia avustavia tavoitteita tai päämääriä, esim. "(edistää) lomien porrastusta" (2), ja erityyppisiä toimenpiteitä, esim. "ylikansalliset toimenpiteet", "matkailun edistäminen kolmansissa maissa". 43 Joihinkin näistä 11 kohdealueesta on yhdistetty kaksi hyvin erilaista aluetta, jotka olisi parempi erottaa toisistaan, esimerkiksi: (1 ) "Matkailualan tietojen parantaminen" ja "Euroopan yhteisön toimenpiteiden suuremman johdonmukaisuuden varmistaminen" (1) ovat molemmat itsessään tärkeitä seikkoja, mutta kumpikaan niistä ei välttämättä johda toiseen. Toimenpiteet, jotka edistävät toista, eivät myöskään välttämättä myötävaikuta toisen tavoitteiden toteutumiseen. (2) Kohdealue "ylikansalliset toimenpiteet" näyttää kertaavan muita toimintaohjelmia ja sen tavoitteet ovat epäselviä. Kysymyksessä on taktiikka, ei toimintaohjelmallinen tavoite. 44 45 Tiettyjen kohdealueiden välillä näyttää olevan sekaannusta. Esimerkiksi "kokemustenvaihdon tukeminen kävijämäärien hallintatekniikan alalla" sisältyy kohdealueeseen "kulttuurimatkailu" (5. b), vaikka sen tulisi kuulua kohdealueeseen "matkailu ja ympäristö" (6). Jotkin toimintaohjelmista on muotoiltu melko epäsuoralla ja puolinaisella tavalla, mikä johtaa tukitoimenpiteiden ilmeiseen epätäydellisyyteen (tämä osittain ilmentää Euroopan yhteisön toimivaltaisuus- ja subsidiariteettialueita). (1 ) "korostaa kulttuuriperinteen tärkeyttä matkailulle ja edistää eurooppalaisten kulttuurien, perinteiden ja elämäntavan suurempaa tuntemusta" (5); tämä on ilmaistu tietoisuusteemana eikä niinkään konkreettisina tehtävinä (konkreettinen toimintaohjelma olisi esimerkiksi "turvata kulttuuriperintö matkailualan etujen mukaisesti"), ja vastaavasti konkreettiset toimenpiteet kuten historiallisten muistomerkkien suojaaminen on jätetty pois. (2) Tämä on ristiriidassa toimintaohjelma 6:n kanssa (matkailu ja ympäristö), jossa ympäristönsuojelua lähestytään huomattavasti suoremmin, mikä puolestaan johtaa johdonmukaisempaan toimenpidesarjaan. Loppu raportti - V2. 0 - Käännetty englannin kielestä MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI LOPPU RAPORTTI OSA 2 - SUUNNITELMAN OHJELMAMALLI • 2. 4 - Toimenpiteet 46 47 Euroopan neuvoston vuoden 1992 päätöksen liitteessä määritetyt toimenpiteet (tutkimukset, projektit ja muut hankkeet) liittyvät pääasiassa loogisesti 11 kohdealueeseen. Niiden joukossa on myös poikkeuksia, jotka on selostettu alla. On epäselvää, kuinka jotkin toimenpiteistä myötävaikuttaisivat ilmoitettuihin toimintaohjelmatavoitteisiin, esim. "matkailualan yhteistoiminnan kehittäminen Keski- ja Itä-Euroopan sekä Marokon, Algerian ja Tunisian kanssa" (3 c): kuinka tämä edistyä matkailua Euroopan yhteisön piirissä? 48 Jotkin toimenpiteistä ovat luonteeltaan epäselviä, esim. (1) (2) (3) "(edistää) matkailijoiden etuja kuluttajina" (4) on toimintaohjelma, joka toteutetaan toimenpiteillä, jotka parantavat tietoa ja suojausta "esimerkiksi olemassa olevien luokitusjärjestelmien, viitoissa käytettyjen symbolien, lomaosakejärjesteimien, ylivarauksien ja korvausmenetelmien alueilla". Tässä jää epäselväksi, onko tarkoituksena pelkästään antaa matkailijoille tietoja heidän oikeuksistaan, vai onko tarkoituksena vahvistaa näitä oikeuksia. Nämä ovat kaksi toisistaan selvästi poikkeavaa asiakokonaisuutta ja ne tulisi määritellä vastaavasti. "matkailualan ammattilaisten konsultointi Euroopan yhteisön piirissä" (1. a); mitkä asiat ovat konsultoinnin kohteena ja mistä syystä? Miksi tähän ryhdyttäisiin erikseen, tilastojen kehittelytyöstä (1. a) tai tutkimustyöstä ja strategioista (1. b) riippumattomasti? toimitaohjelmatavoite "tehdä Euroopasta houkuttelevampi matkankohde kaukaisista maista kotoisin oleville matkailijoille" (kohdealue 11) viittaa toimenpiteisiin, joilla itse matkailutuotetta muutetaan. Siitä huolimatta ehdotetut toimenpiteet näyttävät rajoittuvan matkailunedistämiseen, ts. tuotetietoisuuden lisäämiseen kolmansissa maissa. Jos tavoitteena itse asiassa on "lisätä kolmansista maista tulevien matkailijoiden lukumäärää", silloin mahdollisia toimenpiteitä olisi paljon laajempi valikoima, kuten ilmenee kaaviosta 2. 2, joka on esimerkki siitä, kuinka yksi toimintaohjelman alue voitaisiin analysoida. Toimenpiteet ovat puhtaasti kuvannollisia. Kaavio 2. 2: Esimerkki kohdealueeseen 11 liittyvästä matalan tason loogisesta puitekehyksestä Toimenpide Välittömät Välittömät tavoitteet Välitavoite !,i#Vwî HJäH«ii!lfi »& 10 Loppu raportti - V2. 0 - Käännetty englannin kielestä hh MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI LOPPU RAPORTTI OSA 2 - SUUNNITELMAN OHJELMAMALLI CU 49 Joiltakin toimintaohjelmilta näyttää puuttuvan erityistoimenpiteiden tarjoama tuki, ts. toimenpiteet eivät muodosta riittävän pitävää kokonaisuutta, ja näin ollen on epätodennäköistä, että ne tulisivat vaikuttamaan toimintaohjelman toteutumiseen huomattavasti, esim: (1 ) näyttää siltä, että "Euroopan yhteisön omaksumien toimenpiteiden suuremman johdonmukaisuuden varmistamista" (osa toimintaohjelmaa 1) tuetaan ainoastaan toimenpiteillä, jotka koskevat "strategioiden muutosten valmistelua kysynnän kasvua vastaavasti" (muut tämän otsakkeen alle sijoitetut toimenpiteet tukevat toimintaohjelman 1 muita näkökohtia). Tämä vaikuttaa erittäin heikolta, kun kysymyksessä on seikka, jonka epäilemättä pitäisi olla keskeinen tavoite. (2) "nuorisomatkailu"; kaksi toimenpidettä, jotka on mainittu, ovat huomattavasti tarkemmin eriteltyjä kuin toimenpiteet muilla kohdealueilla. Ne saattavat olla erittäin tehokkaita, mutta ovatko ne ainoita mahdollisia toimenpiteitä? 2. 5 - Strategiat ja menettelytavat 50 Toimenpiteet olisi mahdollista ryhmittää taustalla olevien strategioiden mukaisesti: a b c d kansallisella tasolla suoritettuja toimenpiteitä täydentävien erityistoimenpiteiden toteuttaminen komission eri osastojen matkailualaan vaikuttavien toimenpiteiden yhteensovittaminen sekä matkailualan ja Euroopan yhteisön toimintaohjelmien paremman keskinäisen sopeuttamisen varmistaminen ylikansallisten toimenpiteiden kehittämisen edistäminen kaikkien sektorilla toimivien julkisten ja yksityisten elinten läheisen yhteistyön varmistaminen. 51 52 53 Toimintaohjelmallisella menettelytavalla tarkoitetaan mekanismia, joka on valittu käyttöön tavoitteen saavuttamiseksi. Näitä menettelytapoja on kahta tyyppiä: lainsäädännöllinen ja taloudellinen tuki. Uusia suunnitelmia laadittaessa komission tulisi suorittaa jokaisen kohdealueen ohjelman kattavuusanalyysi ja asianmukaisten strategioiden arviointi. Yleisemmin ottaen, komission pitäisi valmistaa matkailualaa avustavien toimenpiteiden ohjelmamalli ja kiinnittää huomiota kohdealuiden lukumäärän vähentämiseen ja yhdistää mallin eri elementit järjestelmällisellä tavalla, ts. menettelytavat, toimenpiteet, välittömät tavoitteet, välitavoitteet ja lopputavoitteet. Tämän jälkeen pitäisi asettaa tuotanto- ja suoritusosoittimet sekä tavoitteet (ts. määritetty tavoite, johon pyritään tiettyyn päivämäärään mennessä tulevaisuudessa). Näiden pitäisi olla ominaisia toiminnanjohtamisen koko prosessille suunnittelu, seuranta, arviointi ja julkinen tilitysvelvollisuus mukaan lukien. Esimerkkejä osoittimista ovat: kolmansista maista tulleiden matkailijoiden lukumäärän lisäys prosenteissa; kaupallisesti kannattaviin ylikansallisiin tuotteisiin johtavien pilottiprojektien määrä; EU:n markkinaosuuden kehittyminen maailman matkailumarkkinoilla. 11 Loppu raportti - V2. 0 - Käännetty englannin kielestä ii S MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI LOPPU RAPORTTI OSA 3 - TOIMENPITEIDEN TEKNINEN ARVIOINTI • OSA 3 - TOIMENPITEIDEN TEKNINEN ARVIOINTI 3. 1 - Metodologia 54 Lähestyimme arviointitehtävää mahdollisuuksien mukaan viidessä vaiheessa seuraavalla tavalla: 55 56 57 58 59 60 a b c d e ryhmitimme tarkasteltavat asiakirjamapit vastuunalaisen EY-virkailijan/virkailijoiden mukaan, virkailijat esittelivät toimenpiteet lyhyesti, konsultit arvioivat toimenpiteet sovittujen kriteerien pohjalta, arviointituloksista keskusteltiin kyseisen EY-virkailijan/virkailijoiden kanssa minkä jälkeen laadittiin lopulliset arviointilomakkeet. Tarkastimme kaiken kaikkiaan 90 asiakirjamappia, joista 53 koski vuoden 1993 ja 37 vuoden 1994 toimenpiteitä. Tarkastimme myös vuonna 1995 valitut tutkimukset ja projektit, mutta koska nämä hankkeet olivat vasta alkuvaiheissaan, tarkastuksemme rajoittui niiden määritteisiin ja hankekumppaneiden hakemuksiin. Suoritimme myös kymmenen tapaustutkimusta, joista kolme oli "temaattisia" tapaustutkimuksia. Kaikki hankkeet on tarkastettu. Kaikkien suunnitelmassa määritettyjen kohdealueitten arviointi ei kuitenkaan ollut käytännössä suositeltavaa, koska mukana oli joukko toimenpideryhmiä ("lomien porrastus", "matkailijat kuluttajina", "maaseutumatkailu" ja "nuorisomatkailu"), joihin sisältyi vain erittäin pieni määrä toimenpiteitä. Nämä neliä ryhmää edustivat vain 3,2 % suunnitelman puitteissa käytetystä kokonaissummasta. Tässä raportissa kiinnitämme huomiota pääasiassa muihin kohdealueisiin, mutta viittaamme näihin toimenpideryhmiin sisältyviin erityisiin hankkeisiin sen ollessa aiheellista. 3. 2 - Kokonaispistemäärät Yhteenveto vuosina 1993 ja 1994 rahoitettujen projektien ja tutkimusten pääasiallisista tuloksista ilmenee taulukoista 3. 1 - 3. 3. Näiden tulosten väärän tulkinnan välttämiseksi on tärkeää muistaa, että jokaiselle hankkeelle erikseen annettu kokonaispistemäärä perustuu suureen kriteerimäärään (katso liitettä III). Varsinkin projektin mielekkyys (ts. onko projekti järjellinen?) ja sen tehokkuus (suunniteltujen tavoitteiden saavuttaminen) on otettu huomioon. Toisin sanoen tällä pistemäärällä ej arvostella yksinomaan hankekumppania. Pistemäärä 5 vastaa arvosanaa "erittäin hyvä". Pistemäärä 3 vastaa arvosanaa "keskinkertainen" ja sitä alempi arvosanaa "heikko" tai "erittäin heikko". Annoimme tyydyttävälle hankkeelle - joka kouluvertauskuvaa lainataksemme olisi läpäissyt kokeet, mutta ei olisi kuulunut kiitettävien joukkoon - arvosanan "keskinkertainen" (pistemäärä 3). Näin ollen "keskinkertaista" ei tässä yhteydessä pidä sekoittaa aritmeettiseen keskiarvoon. Tällä perusteella ihannetapauksessa useimpien hankkeiden voisi odottaa saavuttavan pistemäärän, joka on suurempi kuin 3. Tämä tekninen arviointi on subjektiivinen, vaikka se onkin mukavuussyistä esitetty kvantitatiivisesti. Hankkeita on arvosteltu erilaisten kriteerien nojalla. Itse hankkeet on viety päätökseen vasta hiljattain, joten niiden vaikutuksesta pitkällä tähtäimellä ei ole varmuutta. On otettava huomioon, että meidän näkemyksemme mukaan käytetyt kriteerit eivät edusta lisäystä neuvoston päätöksen artiklassa 4 määritettyihin, vaan ne ovat olennainen osa suunnitelmaa kokonaisuutena ja useimmissa projekteissa niihin viitataan joka tapauksessa (kaikissa järkevissä arvioinneissa). Esimerkiksi, kuinka mikään projekti, johon sisältyy tietokannan luominen, voisi olla kustannustehokas (artikla 4), ellei siihen automaattisesti liity jo luonteeltaan nopeasti vanhentuvien tietojen päivitysmekanismia? 12 Loppu raportti - V2. 0 - Käännetty englannin kielestä u MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI LOPPU RAPORTTI OSA 3 - TOIMENPITEIDEN TEKNINEN ARVIOINTI • 61 Vuoden 1993 kokonaisarviointipistemäärien keskiarvo oli 2,9 ja kustannustehokkuuden 2,7. Vuonna 1994 molemmat pistemäärät kohosivat ja keskiarvoiksi saatiin 3,4 ja 3,0. Toisin sanoen projektien laatu kokonaisuudessaan parantui huomattavasti vuonna 1994 (osoitus parantuneista valintamenetelmistä). Kustannustehokkuus parantui myös. Arvosanan "hyvä" tai "erittäin hyvä" saaneiden kokonaismäärä kasvoi 34 %:sta 44 %:iin. Taulukko 3. 1 - Vuosien 1993 ja 1994 hankkeiden tekninen kokonaisarviointi. Erittely vuosittain (%:a kokonaismäärästä) Heikko tai erittäin heikko Keskinkertainen Hyvä Erittäin hyvä Ei tule kysymykseen tai ei ole mahdollinen* 36% 25% 19% 15% 5% 8% 46% 30% 14% 2% 1993 (53 toimenpidettä tarkastettu) 1994 (37 toimenpidettä tarkastettu) * Meidän näkemyksemme mukaan pienelle määrälle tapauksia oli mahdotonta laatia luotettava/vankka arviointi käytettävissä olleiden tietojen pohjalta. Taulukko 3. 2- Vuosien 1! )93 ja 1994 hankkeiden tekninen kokonaisarviointi. Erittely hanketyypin mukaan* 1993 Ryhmä 1" Ryhmät 2 ia 4 Ryhmä 3 Ryhmä 5 Ryhmät 6-11 Ryhmä 10 Kaikki hankkeet Kokonaisarviointi Kustannustehokkuus Hankkeiden määrä 1994 3,3 3,3 9 Ryhmä 1 Ei rahoitettuja hankkeita Ryhmät 2 ja 4 2,9 2. 6 17 2,8 2,6 18 2,7 2,6 9 Ryhmä 3 Ryhmä 5 Ryhmät 6, 9 ja 11 Vain kaksi hanketta, sisällytetty Ryhmä 10 Kokonaisarviointi Kustannustehokkuus Hankkeiden määrä 3,8 3,0 6 3,0 2,0 3 Vain kaksi hanketta 3,5 3,3 12 4,3 4,5 4 2,7 2,2 10 2,9 2. 7 53 Kaikki hankkeet 3,4 3,0 37 * Raporttiin ei ole merkitty alle kolmesta hankkeesta koostuvan toimenpideryhmän pistemäärää. " 1 = tietojen parantaminen; 2 = lomien porrastaminen; 3 = ylikansalliset hankkeet; 4 = matkailija kuluttajana; 5 = kulttuurimatkailu; 6 = matkailu ja ympäristö; 7 = maaseutumatkailu; 8 = sosiaalinen matkailu; 9 = nuorisomatkailu; 10 = koulutus; 11 = matkailun edistäminen. Ryhmä 3 on yhdistelmäryhmä; "ylikansalliset hankkeet" saivat yleensä korkeammat pisteet kuin muut kaksi hanketyyppiä, nimittäin "teknologia" ja "yhteistyö Itä- ja Keski-Euroopan maiden kesken". 62 63 Kohdassa 3. 4 on selostus taulukossa 3. 1 esitettyihin vaihteluihin vaikuttavista päätekijöistä. Taulukossa 3. 2 olevat tiedot on eritelty kohdealueittain. Siitä ilmenee, että ryhmään "matkailualan tietojen parantaminen" liittyvät toimenpiteet ovat tuottaneet keskimäärin parempia tuloksia kuin muita ryhmiä koskevat toimenpiteet. Vuonna 1994 kulttuurimatkailun alalla toteutetut hankkeet ovat keskimäärin olleet laadultaan hyviä. Taulukossa 3. 3 annetut tiedot on eritelty hankkeiden koon mukaan, ecuina ilmaistuna. Näistä luvuista ilmenee, että vuonna 1993 pienten hankkeiden osuus oli seuraavia vuosia suurempi (38 % verrattuna 19 %:iin vuonna 1994 ja 23 %:iin vuonna 1995); että vuosina 1994 ja 1995 suuret hankkeet (yli 100 000 ecua) edustivat noin puolta hankkeista; ja että vuonna 1993 pienemmät projektit tuottivat paremmat 13 loppu raportti - V2. 0 • Käännetty englannin kielestä MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI LOPPU RAPORTTI OSA 3 - TOIMENPITEIDEN TEKNINEN ARVIOINTI • tulokset ja olivat kaikkein kustannustehokkaimpia. Koon ja (kustannus)tehokkuuden välinen negatiivinen suhde oli vähemmän merkittävä vuonna 1994. Taulukko 3. 3 - Vuosien 1993 ja 1994 hankkeiden tekninen kokonaisarviointi. Erittely hankkeen koon (ECU) mukaan Yläraja 50 000 50 001 • 100 000 100 001 - 400 000 Yli 400 000 1993 Hankkeiden lukumäärä %:a tarkastettujen kokonaismäärästä Kokonaisarviointi Kustannustehokkuus Keskikoko: 121 144 1994 Hankkeiden lukumäärä %:a tarkastettujen kokonaismäärästä Kokonaisarviointi Kustannustehokkuus Keskikoko: 117 030 1995 Hankkeiden lukumäärä %:a tarkastettujen kokonaismäärästä Keskikoko: 127 015 3. 3 - Tapaustutkimukset 21 38% 3,5 3,9 7 19% 3,9 4,1 16 23% 11 20% 2,9 1,9 12 32% 3,3 2. 8 17 25% 21 38% 2,2 1,7 18 49% 3,3 2,6 33 48% 2 4% 0 3 4% 64 Taulukot 3. 4 (osat A ja B) sisältävät yhteenvedon suoritettujen tapaustutkimusten tärkeimmistä tuloksista. 14 Loppu raportti • V2. 0 • Käännetty englannin kielestä Vi MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI LOPPU RAPORTTI OSA 3 - TOIMENPITEIDEN TEKNINEN ARVIOINTI w Taulukko 3. 4 - Yhteenveto tapaustutkimustuloksista (osa A) Projektin kuvaus Arviointi & opittavat avainseikat Eurooppalainen koulutusprojekti Bulgariassa ja Slovakiassa Matkailu- ja ympäristöpalkinto Vahvuudet - Paikallisten yhteisöjen merkittävä osallistuminen; onnistunut pilottiohjelma, uutta kurssimateriaalia valmistettiin (räätälintyönä) ja sen jakaminen laajalle oli mahdollista; saavutusosoittimet osoittavat, että tavoitteet saavutettiin (osanottajien määrä, yliopistokumppaneiden arviointi, osanottajien reaktiot); Pääosasto XXIIhn kohdevierailu; hyvin esillä Bulgarian lehdistössä. Heikkoudet - Innovatiivisuus vähäistä; projekti viivästyi Pääosasto XXIIhn hitaan reaktion johdosta; projekti toteutettiin muusta toiminnasta eristettynä; ei jatkotoimintaa, ei strategista puiterakennetta; ei paikallista EU-edustusta; kallis projekti. Opittavaa - Harjoittelijoiden tarpeet on välttämätöntä ottaa huomioon; "konsekutiivisen tulkkauksen" käyttö (simultaanitulkkauksen sijaan) oli onnistunut ratkaisu; vaikutusten arviointi jälkeenpäin tarpeen; kaikki tulevaisuuden hankkeet täytyy yhteensovittaa PHAREn kanssa (Pääosasto I); esillepääsyn varmistamiseksi paikallisen suhdetoimintakonsultin käyttöä suositellaan. Vahvuudet - Hyvin esille tuleva, tärkeä projekti, jolla on potentiaalisesti suuria sivuvaikutuksia; hyvä kokonaisorganisaatio; hyvä yhteistoiminta erikoisasiantuntijoiden kanssa; jos toistetaan ja parannetaan, voi nostaa Pääosasto XXIIhn profiilia; Euro Info -keskusten käyttö oli menestyksellistä; erittäin hyvä logo; suhdetoimintatoimiston panos hyvä. Heikkoudet - Päähankekumppanin ja Pääosasto XXIIhn välillä yhteistyövaikeuksia; päähankekumppanin kokemuksen puute; käsitteet ja strategia kehittyivät hitaasti; jäsenvaltioiden ("johtoryhmien") saaminen mukaan toimintaan heikkoa tietyissä tapauksissa; heikkouksia projektien valinnassa (pääasiassa kielivaikeuksien takia); poliittisten ja maantieteellisten osuuksien huomiointi; anomuksessa/sopimuksessa ei määritetty jatkotoiminnan ja valvonnan menettelytapoja eikä järjestelyjä. Opittavaa - Parhaan mahdollisen esilletulon varmistamiseksi jokaisessa osallistujamaassa tarvitaan tehtävään paneutunutta henkilökuntaa; useiden palkintojen myöntämistä ja kilpailumuodon muuntamista "Festival de Cannes" -tyyppiseksi suositellaan; tiedotuslehden julkaiseminen on hyvä idea; kaikkien karsintalistalla olevien kilpailuhakemusten kääntämistä yhdelle yhteiselle kielelle voitaisiin harkita; seulonnassa ja arvostelussa käytetyn tarkastusluettelon parantaminen on tarpeen; parempi yhteisvaikutus alan muiden projektien kanssa tarpeen; kilpailuhakemusten valmisteluun tarvitaan enemmän aikaa; suurempi erikoisasiantuntijoiden osallistuminen tarpeen; tästä hankkeesta pitäisi muodostua keskeinen asia Pääosasto XXIIhn toimintojen keskuudessa. 15 Loppu raportti - V2. 0 - Käännetty englannin kielestä kf MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI LOPPU RAPORTTI OSA 3 - TOIMENPITEIDEN TEKNINEN ARVIOINTI • Projektin kuvaus Eurooppaan kohdistuvan matkailun edistäminen kaukomarkkinoilla ETI - Euroopan matkailutiedotus & paikkavaraukset Pohjanmeren kylmävesialueiden matkailusektorin työntekijöiden ja kouluttajien koulutusstrategian kehittäminen Arviointi & opittavat avainseikat Vahvuudet - Hyvä logo ja iskulause; hyvin arvostettuja konsultteja käytetty; hyvä idea käyttää teemoja Euroopan markkinoinnissa matkailukohteena, jotta vältytään kansallisilta kiistoilta. Heikkoudet - Matkailualalla hanketta pidetty laajalti ajan ja varojen tuhlauksena; ei virallisia tukijoita; sopivatko logo ja iskulause kaikille markkinoille? Ristiriitoja ETC:n kanssa. Opittavaa - Pilottihanke meni hukkaan, koska toimintaa ei jatkettu; myynninedistämistulosten saamiseksi tarvitaan pitkäntähtäimen toimintaa ja riittävät voimavarat; olemassaolevien verkostojen käyttö ja kiinteämpi yhteistyö kansallisten matkailunedistämiskeskusten kanssa tarpeen; tukijoita vailia olevassa kampanjassa ei ole järkeä. Vahvuudet - Hyvä osakkuusrakenne ja kansainvälinen verkosto; olemassa olevien paikallisten matkailutiedotuspalvelujen vakiointi voisi olla avaintekijä matkailijoiden rohkaisemisessa teknologian käyttöön; visio Euroopan laajuisesta verkosta, joka tarjoaa vakioituja tietoja matkailijoille; liittymät muihin aloitteisiin, esim. EDITINiin. Heikkoudet - Teknisen sovelluksen innovatiivinen luonne on nyt suurelta osin vanhentunut Internetin kehittymisen johdosta (tiedostamme sen, että Internetistä on vasta hiljattain muodostunut varteenotettava vaihtoehto); jatkuvaa käyttökelpoisuutta ja jatkotoimintaa ei ole varmistettu, mutta osakkaiden kokous on suunniteltu pidettäväksi maaliskuussa 1996; kaikkia hankeanomuksessa luvattuja toimintoja ei toteutettu (esim. 60 toimipistettä); kahden osakkaan osallistuminen erittäin rajoitettua. Opittavaa - Uusteknologiaa edustavat tekniset pilottitutkimukset vanhenevat erittäin nopeasti; toteutuksen täytäntöönpanon viivästyminen suurensi tätä ongelmaa ja täten tarve rahoituksen saamiseen Pääosastolta XXIII on epäselviä, mikäli tavoitteena ei ollut verkon perustaminen ja tietoisuuden lisääminen; kiinteät yhteydet alan muihin ohjelmiin (esim. TIMiin) ovat tarpeen; projekti korosti Pääosasto XXIIhn roolia yleisenä yhteensovittajana. Vahvuudet - Voimakas olemassaolon oikeutus, koska hanke koskettaa avainongelmaa, ts. nuorisotyöttömyyttä; useita mielenkiintoisia ideoita/käsitteitä ja innovatiivisia ratkaisuja kehitelty; pitkäntähtäimen vaikutus saattaa olla suuri; hyvä jatkotoiminta ja voimakas paikallinen tuki Tanskassa, Heikkoudet - Hanke erittäin yleisluonteinen ("tavoitteena käsitteen kehittely"); e' mitään selvää kuvausta tuloksista; ei pilottiprojekti, vaan muistutti enemmän perustutkimusta ja verkoston rakentamista; jatkotoiminta Britanniassa, Hollannissa ja Saksassa epävarmaa heikon paikallisen tuen johdosta, mitä heikko osaanotto Tanskassa järjestettyyn konferenssiin ilmensi; hankekumppanuutta enemmän tarjolla tutkimusvaiheessa ja älyllisellä keskustelutasolla kuin toiminnallisella suunnittelu- ja pilottiohjelmatasolla; kallis projekti ottaen huomioon, että tulokset näkyvät pääasiassa paikallisella tasolla ja ovat lisäksi epävarmoja tietyissä maissa. 16 Loppu raportti • V2. 0 - Käännetty englannin kielestä $*> MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI LOPPU RAPORTTI OSA 3 - TOIMENPITEIDEN TEKNINEN ARVIOINTI flf Projektin kuvaus Arviointi & opittavat avainseikat "Euroopan kulttuuri- kaupungit" -ohjelma Matkailualan pienten ja keskikokoisten yritysten tulosjohtaminen Opittavaa - Pääosasto XXIII itse asiassa rahoitti samantapaisten ongelmien kanssa painivien kumppaneiden muodostaman verkon eikä niinkään yhteistä toimivaa projektia; tästä saattaa olla hyötyä, mutta onko tämä suunnitelman ja Pääosasto XXIIhn varsinainen rooli? Vahvuudet - Innovatiivinen perusidea, josta kehitettiin muutamassa vuodessa hyvä tuote, jota suuri kaupunkiverkosto tukee; verkon jäsenet muodostuvat sekä kuuluisista että vähemmän tunnetuista kaupungeista, jotka saattavat hyötyä siitä, että niiden seurassa on hyvin tunnettuja kulttuurikaupunkeja; hyvä jakelu ja markkinointi; yhteydet avainjärjestäjiin (matkatoimistoihin, matkanjärjestäjiin) hoidettu; erittäin hyvä projektin johto ja tehokas toteuttaminen. Heikkoudet - Hanke keskitetty voimakkaammin keinoihin kuin tavoitteisiin; useat avainkaupungit ja tärkeät kulttuuri-instituutioita eivät vielä (tai eivät enää) kuulu verkostoon; pienten kaupunkien saama etu vielä epävarma; ja menestyminen riippuu osittain siitä, kuinka hyvin kaupunki pystyy keräämään paikkavarauksia. Opittavaa -1996 tulee olemaan tärkeä vuosi projektin tulevaisuuden kannalta; projektin täytyy nyt osoittaa kaupallinen oikeutuksensa, ts. tuotta paikkavarauksia; matkailunedistämistoimistoverkon kehitystaso vaihtelee voimakkaasti eri kaupunkien/maiden kesken ja näin ollen tietyissä kaupungeissa/maissa rakenteita on voimistettava. USA:n markkinat on katettava lisävaikutuksen luomiseksi, ei hajottamiseksi; matkatoimistot ja matkanjärjestäjät on saatava vakuuttuneiksi projektin kaupallisesta arvosta; avainnähtävyys tai -tapahtuma tarpeen. Vahvuudet - Korkealaatuinen loppuraportti, hyvä johdon yhteenveto avainhavaintojen levittämiseksi mahdollisimman laajalle; tulosjohtamiskäsite voimakas. Heikkoudet - Suuret kustannukset, varsinkin, koska on epäselvää, onko käsitteellä merkitystä PK-yrityksille. Opittavaa - Vähäinen merkitys PK-yrityksille olisi pitänyt osata ennakoida (esim. keskustelemalla asiantuntijoiden kanssa); tutkimus olisi pitänyt määrittää uudestaan siten, että se olisi täyttänyt varsinkin pienten hotellien tarpeet, sillä monilla niistä ei ole tietokoneavusteisia paikanvarausjärjestelmiä tai mahdollisuuksia niihin. 3. 4 - Yleisarviointi Vuosien 1993 ja 1994 projektit ja tutkimukset 65 66 Toteutettujen projektien ja tutkimusten kokonaislaatu vaihteli heikosta keskinkertaiseen (tarkastelluista vuosien 1993 ja 1994 aikana suoritetuista hankkeista 24 % arvioitiin erittäin heikoiksi tai heikoiksi, kaikkiaan 22 hanketta), kun taas loppuun viedyistä projekteista vain 14 % (13 kaikkiaan) todettiin erittäin hyviksi. Vuoden 1994 aikana tilanne on kuitenkin parantunut huomattavasti. Useimmissa tapauksissa hankkeen vaikutus on rajoitettua tilan, laajuuden ja ajan suhteen. Rahoitussitoumuksia oli runsaasti (vuonna 1993 kaikkiaan 59, vuonna 1994 niitä oli 58 ja vuonna 1995 kaikkiaan 74), meidän näkemyksemme mukaan liian suuri määrä verrattuna voimavaroihin, joita 17 Loppu raportti - V2. 0 - Käännetty englannin kielestä h /> MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI LOPPU RAPORTTI OSA 3 - TOIMENPITEIDEN TEKNINEN ARVIOINTI O matkailuyksiköllä oli käytettävänään näiden asianmukaiseen määrittämiseen ja seurantaan. Useimmat hankkeet olivat kokonaisuuksina liian pieniä voidakseen olla vaikutukseltaan merkittäviä, mutta niiden joukossa oli myös tietty määrä hyvin menestyneitä ja erittäin kustannustehokkaita. Meidän arvioimiemme hankkeiden keskikoko oli 121 144 ecua vuonna 1993,117 030 ecua vuonna 1994 ja 127 015 ecua vuonna 1995. (Katso taulukkoa 3. 3. yllä. ) Useimmat hankkeet voidaan jakaa kahteen eri ryhmään. Toinen näistä ryhmistä koostuu hankkeista, joiden tavoitteet ovat poliittisia; nämä hankkeet edistävät "eurooppalaisia" käsitteitä ja verkostoja. Niillä on korkea profiili ja uutisarvoa. Toinen ryhmä puolestaan koostuu liiketoiminnallisesti mielenkiintoisista hankkeista, joille ominaista on jatkuva käyttökelpoisuus. Silloin tällöin kehitetään toimintaa, jonka voidaan katsoa kuuluvan molempiin ryhmiin samanaikaisesti, esimerkiksi Oldenburgin yliopiston johtama vuoden 1993 hanke "Reitit juurille". 'Ylikansallisten verkcctojen" edistämistä ei meidän näkemyksemme mukaan voida luokitella tavoitteeksi, vaan se on tavoitteen toteutukseen tähtäävää toimintaa. Neuvoston päätöksen artikla 4 sisältää velvoitteen toimenpiteiden kustannustehokkuudesta. Ongelmana on, että poliittiset tavoitteet, esim. ylikansallisten verkostojen edistäminen, voitaisiin ehkä toteuttaa paremmin ja kustannustehokkaammin muilla keinoin. Ne eivät myöskään vaadi pilottiprojektin suomaa turvaa eikä oikeutusta. Pilottiprojektit ovat vain harvoin todella innovatiivisia. Vaihtoehtoisiin hankkeisiin, joita olisi voitu ajatella eurooppalaisten käsitteiden ja verkostojen edistämiseen sisältyy: kaikissa Euroopan maissa kiertävä "matkanäyttely", jonka puitteissa olisi esitelty laadukkaasti Eurooppaa koskevia kysymyksiä ja sektorin ratkaistavana olevia haasteita, koko Euroopan kattava esityslista mukaan lukien; suhdetoimintayrityksen palvelujen käyttö asianmukaisin toimintaohjein ja määrätyn budjetin rajoissa; yhteistyö tietokantoja laativien tahojen kanssa eri puolilla Eurooppaa pätevän tietokannan keräämiseksi eurooppalaisista tutkimuksista; uutislehden julkaiseminen, jne. Tutkimukset Matkailusektorin kannalta tärkeiden seikkojen tarkastelua varten rahoitettiin useampia tutkimuksia. Nämä olivat suurimmaksi osaksi hyvin suoritettuja, vaikkakin aiheiden valinta ei näytä perustuneen tarpeiden huolelliseen analysointiin, jossa olisi otettu huomioon jo ennestään saatavissa olleet tiedot (esimerkiksi nuorisomatkailu, liikematkat ja konferenssit, tulosjohtaminen). Olemme tietoisia siitä, että toimintaajohtava komitea ehdotti ja/tai hyväksyi tutkimusten aiheet. Olemme sitä mieltä, että rahoitettavien tutkimusten yksityiskohtaiseen määritykseen on käytettävä enemmän aikaa ja aiheiden valinnassa on otettava huomioon aikaisemmin suoritetut tutkimukset, parhaillaan käynnissä olevat tutkimusohjelmat ja matkailuelinkeinon tarpeet. Esimerkiksi konferenssi- ja liikematkailua koskevan tutkimuksen arvoa vähentää se tosiasia, että tätä aihetta on jo aikaisemmin tutkittu melko tyhjentävästi. Esimerkkejä viime aikoina suoritetuista tutkimuksista ovat: Touche Rossin vuonna 1990 suorittama tutkimus kannustinmatkailusta Euroopassa; taloustietoyksikkö EIU:n vuonna 1994 tekemä tutkimus konferenssi- ja kokousmarkkinoista Euroopassa; Maison de Francen julkaisu "Tourisme de Congres" vuodelta 1993. Toisena esimerkkinä mainittakoon tutkimus tulosjohtamisesta (yksi tapaustutkimuskohteistamme), joka edustaa hyvin suoritettuja tutkimuksia. Sen sisällöllinen merkitys PK-yrityksille on kuitenkin rajoitettu. Tämän tutkimuksen painopiste oli kohdistettu tietokonejärjestelmien käyttöön, mutta useimmat alan yrityksistä ovat pieniä, eikä niiden käytössä ole tällaisia paikanvarausjärjestelmiä. Kuitenkin ne soveltavat jo käytännössä tulosjohtamista (pienemmässä tai suuremmassa mitassa) esimerkiksi silloin, kun asiakkaalla on mahdollisuus "neuvotella" edullinen huonehinta hiljaisen kauden aikana. Useimmat hotellit ja muut majoituspalveluja tarjoavat ovat riippumattomia yrityksiä ja niillä on melko pieni määrä huoneita. Niiltä puuttuu markkinointivoimaa, tietokoneavusteiset huonevarausjärjestelmät mukaan lukien. On kuitenkin olemassa tapoja, joilla tällaisia yrityksiä voidaan auttaa, vaikkapa edistämällä 67 68 69 70 71 18 Loppu raportti - V2. 0 - Käännetty englannin kielestä bl 72 73 74 75 76 MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI LOPPU RAPORTTI OSA 3 - TOIMENPITEIDEN TEKNINEN ARVIOINTI w ryhmämarkkinointia, josta esimerkkinä mainittakoon Gites de France -järjestelmä. Useiden projektien ja tutkimusten tavoitteena oli sektoria potentiaalisesti kiinnostavien viiteluetteloiden laatiminen, esimerkiksi henkilö- ja järjestötietoja sisältävä "Kuka kukin on" -tyyppinen julkaisu, monikielinen matkailusanakirja ja opiskelijoiden työpaikkamahdollisuuksia kartoittava tietokanta. Näihin mihinkään ei kuitenkaan sisältynyt projektinjälkeisiä jatkotoimintorakenteita, jotka olisivat varmistaneet tulosten jatkuvan käyttökelpoisuuden. Jatkotoiminnot ovat ratkaisevassa asemassa, kun tietojen toistuva (ja usein kallis) päivitys on tarpeen. Jotkin näistä projekteista ja tutkimuksista kilpailivat jo myynnissä olevien, kaupallisten tuotteiden kanssa. Näiden tutkimusten elinkykyisyys oli melko mitätön ja niillä oli hyvin vähän käytännön arvoa. Vammaisille tarkoitetut Eurooppa-oppaat (toinen niistä on osoitettu vammaisille, toinen matkailuelinkeinon harjoittajille) ja tutkimus iäkkäämpien ihmisten liikkumismahdollisuuksista ovat esimerkkejä suunnitelman puitteissa kiitettävästi ja kustannustehokkaasti suoritetuista tutkimuksista. Sokeille tarkoitetut opaskirjat ovat lisäesimerkki suunnitelman sisältämästä, voimakkaasta panoksesta vammaisten matkailunedistämiseksi. Kulttuurimatkailu Useimmat suunnitelman kulttuuriaiheiset komponentit liittyivät keskeisesti eri teemoja noudattavien ylikansallisten reittien ja verkostojen rakentamiseen. Useimmat näistä olivat suhteellisen vähin kustannuksin toteutettuja projekteja, jotka tuottivat mielenkiintoisia tuloksia. Kuitenkin näiden jatkuva käyttökelpoisuus ja vaikutus matkailukysyntään on todennäköisesti vain vähäinen ja niistä saatava suurin hyöty pitkällä tähtäimellä saattaa olla eri seutujen välisten yhteyksien vahvistaminen. Mikäli aikomuksena ei ole jatkuvan taloudellisen hyödyn varmistaminen, se on tehtävä selväksi, jolloin hankkeet voidaan myös arvostella siltä pohjalta. Tästä huolimatta kustannustehokkuuden ylläpitäminen on edelleenkin tarpeen. Pääasiassa yhteyksien vahvistamisesta koostuvat tulokset voidaan todennäköisesti saavuttaa muilla kustannustehokkaammilla keinoilla, esimerkiksi järjestämällä konferensseja. Reittien ja polkujen suunnittelu, vaikka ne olisivat kuinka mielenkiintoisia tahansa, ei sinänsä riitä projektirahoituksen perusteeksi. Esimerkiksi reitillä, joka kulkee VVexfordista, Irlannista Doveriin Englannissa ja edelleen Ranskaan, Portugaliin ja Espanjaan, on todennäköisesti hyvin vähän arvoa missään muussa mielessä kuin mahdollisesti ihmisten lähentämisessä toisiinsa. Mutta kyseinen projekti oli kallis tapa saavuttaa tämä. "Reitit juurille" -projekti (ensimmäinen rahoitus 1993, lisärahoitus 1994) on huomion arvoinen, jos menestymisen mittana käytetään projektinjälkeistä jatkuvaa käyttökelpoisuutta. Sen yhteyteen on kehittynyt kaupallisia liikevoimia, jotka ovat osoitus pitempiaikaisesta käyttökelpoisuudesta. "Euroopan taidekaupungit" -projektin (yksi tapaustutkimuksistamme) yhteyteen saattaa myös kehittyä tällaisia kaupallisia, liikkeelle panevia voimia, vaikka toistaiseksi niiden laadun määrittely on liian aikaista. Toinen esimerkki onnistuneesta kulttuurireittiprojektista oli Naturfreunde Landesberband Saarlandin (1993) projekti. Sen puitteissa luotiin useampia mielenkiintoisia reittejä, jotka yhdistävät usein eri maissa, mutta kuitenkin toisiaan suhteellisen lähellä sijaitsevat kohteet toisiinsa. Näillä reiteillä on hyvät mahdollisuudet pysyä käyttökelpoisina pitkään. 77 Pohjois-Hollannin maakuntaprojekti (1993) on esimerkki soveltuvuustutkimuksesta, tässä tapauksessa kulttuurireiteistä, jotka liittyvät kolmen alueen sotahistoriaan. Tämän projektin osapuolten (matkailuasioita käsitteleviä paikallisia viranomaisia) luonteesta johtuen projektilla on kohtuulliset mahdollisuudet pysyä käyttökelpoisena myös tulevaisuudessa. 19 Loppu raportti - V2. 0 - Käännetty englannin kielestä 91 MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI LOPPU RAPORTTI OSA 3 - TOIMENPITEIDEN TEKNINEN ARVIOINTI # 78 79 80 81 82 83 84 Suuri osa reittityöstä voidaan luokitella ja myöskin koetaan pääasiassa matkailunedistämistoimiksi Euroopan alueella. Reittityön vaikutus saattaa enimmäkseen ilmetä matkailijoiden ohjautumisena olemassa olevilta reiteiltä uusille reiteille. On mahdollista, että näiden uusien reittien vaikutus ei ole matkailua lisäävää. Tilanne on toinen Euroopan ulkopuolella markkinoitaviksi tarkoitettujen reittien osalta (esim. "reitit juurille", jonka tavoitteena ovat Pohjois-Amerikan markkinat). Olemme kuitenkin sitä mieltä, että matkailukohteiden monipuolistaminen Euroopan alueella on myös hyväksyttävä tavoite. On myös huomattava, että samaan aihepiiriin kuuluvien kohteiden välisten reittien ja polkujen muodostama käsite oli jo varsin hyvin tunnettu asia ennen matkailualaa tukevan toimintasuunnitelman käynnistystä ja uusien reittien/polkujen luomisella saattaa olla vain vähäistä marginaaliarvoa, mikä olisi arvostelussa huomioitava. Uutta ajattelua Pääosasto XXIIhn rahoittamissa matkareittisuunnitelmissa edusti niiden ylikansallinen luonne. Reittiprojektien pitempi vaikutus ei ole vielä tiedossa ja kaipaa tutkimusta. Pilottiprojektit ovat nimensä mukaisesti koetapauksia. Innovatiivisten ja spekulatiivisten projektien rahoituksessa ei ole mitään mieltä, ellei riippumattomien arvioijien suorittamaa perinpohjaista projektin jälkiseurantaa, arvioinnin julkistamista ja tuloksista tiedottamista ole järjestetty. Onnistuneilta vaikuttavat projektit voidaan sitten toistaa ja arvioida uudestaan muualla, minkä jälkeen lopulliset johtopäätökset voidaan muodostaa. Koulutus Sekä koulutus- että harjoitteluprojektien aihepiiri on ollut suhteellisen laaja. Projekteihin on myös sisältynyt verkostojen kehittely sekä opetussuunnitelmien ja uusien ammattitaidollisten tarpeiden määrittely. Onnistuneimpia verkostoprojekteja näyttävät olleen jo olemassa olevia verkostoja vahvistavat projektit, kun taas uusia verkostoja luovat projektit ovat yleensä osoittautuneet vähemmän onnistuneiksi jatkuvan käyttökelpoisuuden ja muiden kriteerien nojalla. Euroopassa yleisesti vallitseviin opetussuunnitelmallisiin tarpeisiin painottuneilla projekteilla - esimerkiksi Deusto-Bilbaon yliopiston kestäviä matkailupalveluja koskevan opetussuunnitelman kehittelyprojekti (vuoden 1994 projekti) - on ollut erittäin hyödyllinen rooli. Näihin verrattuna vähemmän onnistuneita ovat olleet lukuisat projektit, joissa painopiste on ollut uusien ammattikategorioiden tunnistamisessa, esimerkiksi Club des Métropoles -projekti (1993), Greta du Golfe -projekti (1994) ja uusia ammattikategorioita koskeva, Conzorcio Civitan suorittama työ (1994). Tarjolla on myös ollut joukko yksittäisiä harjoittelukursseja (esim. Itä- ja Keski-Euroopassa). Vaikka ne ovatkin olleet sinällään hyödyllisiä, ne eivät sovi institutionaalisiin tai muihin puitekehyksiin, jotka muodostaisivat perustan seurannalle ja jatkuvalle käyttökelpoisuudelle. Vaikka nämä muusta toiminnasta erillisinä yksikköinä ovat saattaneet olla hyödyllisiäkin, ne eivät kuulu johdonmukaiseen suunnitelmaan ja niitä olisi tulevaisuudessa paras välttää, ellei ensin oteta käyttöön mekanismeja, joilla niiden jatkuva käyttökelpoisuus varmistetaan. Esimerkkinä mainittakoon projekti, jonka L&R Leisure toteutti Bulgariassa ja Slovakiassa vuonna 1993. Projektin toteutus oli hyvä, mutta se ei ollut kovinkaan innovatiivinen ja projektin päätyttyä käytettävissä ei ollut lainkaan institutionaalista rahoitusta toiminnan jatkamiseen kohdeympäristössä. Belarus- matkailuprojekti, jonka toteuttajana toimi Frotsi du Limousin (1993) oli hyvin samankaltainen, mutta sen budjetti oli vaatimattomampi. 20 Loppu raportti - V2. 0 - Käännetty englannin kielestä U 85 86 87 88 89 90 MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI LOPPU RAPORTTI OSA 3 - TOIMENPITEIDEN TEKNINEN ARVIOINTI Jlà fllF Teknologia Suunnitelman puitteissa tuetut teknologiset pilottiprojektit ovat suurimmaksi osaksi joko yleisluonteisia projekteja, joissa käsitellään avainasioita kuten tiedonvälityksessä käytettävien tietojen määritysmenetelmiä; tai erityisprojekteja, joiden avulla uutta teknologiaa pyritään soveltamaan erityistapauksiin. Tämä jako yleisiin ja erityisprojekteihin vastaa suurin piirtein Pääosasto XXIIhn projektivastuualueita, joiden puitteissa pohjimmiltaan yleisiä projekteja (kuten CIRT, EDITIN, ETI, TIRS: kaikki hyviä projekteja) pidetään "teknologia'-projekteina. Tässä yhteydessä nämä projektit luokitellaan "ylikansallisten toimenpiteiden" kohdealueeseen kuuluviksi. Teknologiset ratkaisut ovat hallitsevassa asemassa useammassa kulttuuriaiheisessa projektissa ja näistä voidaan tehdä tärkeitä eritvisjohtopäätelmiä. jotka koskevat näiden projektien teknologiaa. Erityisesimerkkeihin kuuluu usein tuotetietoja sisältävien multimediatietokantojen suunnittelu kuten International Interactive Multimedian Odyssey-projekti (1993) ja Sygnan suorittama musiikkifestivaalien kannattavuustutkimus (1994). Päinvastoin kuin rahoitettujen kulttuuritoimenpiteiden ollessa kysymyksessä, näyttää ilmeiseltä, että monet rahoitetuista "yleisistä" teknologiaprojekteista olisi tavalla tai toisella toteutettu omalla ajallaan ilman EY-rahoitustakin, koska näiden projektien puitteissa käsiteltiin matkailuelinkeinon kannalta huomattavan tärkeitä seikkoja, kuten esimerkiksi tietojen maailmanlaajaistamista ja tietojen saannin parantamista. Näissä tapauksissa EY-rahoitusta voidaan kuvata lähinnä toimintaa tukevaksi, vaikka se lisäsikin erittäin hyödyllisesti näiden asioiden kehittelyä. EY-rahoituksella on kuitenkin ollut myönteinen vaikutus uuden teknologian soveltamisen nopeuttamisessa matkailualan erityistehtävissä (esim. EDITIN-projekti 1993). Runsaaseen teknologian käyttöön perustuvien erikoistavoiteprojektien painopiste oli suurimmaksi osaksi kohdistettu ylikansallisiin tietokantoihin, usein multimediaan. Vaikka näiden projektien puitteissa käsitellyt erikoistehtävät poikkesivatkin toisistaan, niiden toteuttamisessa käytetyt tekniset ratkaisut ja ohjelmistot olivat usein päällekkäisiä. Itse asiassa näiden projektien innovatiivisin anti on ollut niiden ylikansallinen luonne ja pyrkimys soveltaa uutta teknologiaa uusilla alueilla, esimerkiksi aikaisemmin matkaoppaiden ja karttojen avulla suoritettuun tietojenkäsittelyyn. Erityisprojektit eivät ote olleet erityisen onnistuneita, sillä on huomattavan todennäköistä, että useimmat niistä kuihtuvat kokoon projektirahoituksen päättyessä, koska ne eivät sisällä minkäänlaisia jatkuvan käyttökelpoisuuden tai kaupallisen menestyksen varmistavia rakenteita. Näyttää siltä, että nämä projektit on suurimmaksi osaksi suunniteltu EY-rahoituksen "lypsämistä" silmällä pitäen, eikä niinkään erityistarpeiden ratkaisemiseksi. Vuoden 1993 projekti, joka sisältää kaupunkien multimediaesittelyn CD-tietolevyjä käyttämällä Odyssey-järjestelmään liitettynä (International Interactive Multimedian toteutus), on samanlainen kuin Turinformin toteuttama projekti (EPTIS, 1993) ja Fenici Routen projekti (Consorzio Civita, 1993). Näiden kaikkien kolmen piiriin kuuluu toisistaan etäällä sijaitsevia matkailukeskuksia ja niistä ei mihinkään liity vahvoja kaupalliseen menestykseen tai toiminnan kestävyyteen viittaavia tulevaisuuden näkymiä. Kaikki kolme vaikuttavat projekteilta, jotka on suunniteltu nimenomaan siitä syystä, että EY-rahoitusta oli saatavissa. Näiden projektien jälkiseurannan järjestäminen olisi hyödyllistä sikäli, että sen pohjalta voitaisiin tunnistaa, mitä näistä kokemuksista olisi opittavana. 21 Loppu raportti - V2. 0 - Käännetty englannin kielestä sS MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI LOPPU RAPORTTI OSA 3 - TOIMENPITEIDEN TEKNINEN ARVIOINTI • 91 92 93 94 95 96 97 98 99 Yllä mainitut kolme projektia ovat heikompia kuin Infonet-projekti (TIRS, 1993), joka on suunniteltu osapuolten loogisemman maantieteellisen ryhmityksen pohjalta (Saarland Saksassa ja Lorraine Ranskassa) ja joka on selvästi yhdistetty olemassa oleviin tietokantoihin, mikä varmistaa pitkäaikaisen käyttökelpoisuuden. Monissa uuteen teknologiaan liittyvissä tietokantaprojekteissa ei ilmeisesti ole lainkaan kiinnitetty huomiota projektinjälkeisen käyttökelpoisuuden jatkuvuuden varmistamiseen. Matkailualan tietokantojen jatkuva päivitys on välttämätöntä, ja hallinnolliset sekä taloudelliset mekanismit, joilla tämä toteutetaan, ovat projektin suunnittelussa yhtä tärkeitä tekijöitä kuin tekniset seikat. Useimmissa tapauksissa jälkitoimintaan ja myyntikelpoisuuteen liittyviä kysymyksiä ei oltu käsitelty tyydyttävästi, mikä johtaa siihen, että joukko päätökseenvietyjä, mielenkiintoisia projekteja ei todennäköisesti tule vaikuttamaan matkailualaan millään pysyvällä tavalla. Jotkin teknologiaprojekteista olivat ensisijassa kannattavuustutkimuksia ja joskus niiden kohteena olleilla projekteilla oli jo pitkäaikainen tavoite takanaan (esim. Sygna, uuden teknologian soveltaminen kulttuurimatkailun alalla). Tulokset saattavat olla mielenkiintoisia, mutta kysymys siitä, kenen omaisuutta tulokset ovat, on jäänyt selvittämättä (varsinkin yhteisrahoituksen ollessa kysymyksessä). Luottamuksellisuuskysymykset ovat myös selvittämättä. Toinen esimerkki tällaisista kannattavuustutkimuksista on Eurolodging-majoitusprojekti, josta vastasi AGTE (1993). Teknologisten ja muiden projektien suunnittelussa ei oltu kiinnitetty erityisesti huomiota näiden projektien hyödyllisyyteen PK-yritysten kannalta. Teknologia merkitsee PK-yrityksille sekä esteitä että entistä parempia mahdollisuuksia. Tätä seikkaa ei oltu otettu riittävästi huomioon. Joissakin projekteissa matkailualan tuotteiden ja palvelujen toimittajat on jätetty kaikkien yhteyksien ulkopuolelle ja projektin puitteissa on keskitytty ainoastaan matkanjärjestäjiin ja matkatoimistoihin, jopa hotellit on jätetty ulkopuolelle. On mitä todennäköisintä, että Internet pienine käyttökustannuksineen tarjoaisi merkittäviä mahdollisuuksia PK-yrityksille, mutta tästä huolimatta tämän alueen projekteja ei toistaiseksi ole tarjottu lainkaan. Eurogites-projekti (1993) on esimerkki PK- yrityssektorilla esiintyvien erityistarpeiden onnistuneesta huomioinnista (aamiaismajoitus ja maatilamajoitus). On käynyt lisäksi ilmi, että muutkin komission direktoraatit rahoittavat tietokantaprojekteja, joiden kohteena on matkailusektori (esim. SAM). Siitä huolimatta Pääosasto XXIIhn rahoittamien ohjelmien yhteensopivuutta, täydentäviä ja kilpailevia ominaisuuksia ei meidän parhaiden tietojemme mukaan ole varsinaisesti tutkittu. Vuonna 1995 käynnistetyt hankkeet Seuraavana on esitetty muutamia huomioita joistakin vuonna 1995 käynnistetyistä hankkeista. Tilastollinen ohjelma hallitsee vuoden 1995 ohjelmaa ja se tukee varsinkin yksittäisiä maita ja konsulttiryhmille (esim. Gruppo Clas) myönnettyjä suurempia hankesopimuksia näiden maiden saattaessa tilastonsa direktiivissä määritetyn, sovitun mallin mukaiseksi. "Perinnepoluf-esittelyprojekti on mielenkiintoinen (johdossa CTA). Kysymyksessä on pilottiprojekti ja näin ollen on toivottavaa, että projektin kestävyyttä koskeviin seikkoihin kiinnitetään riittävästi huomiota ja että riippumaton projektin jälkeinen tarkastelu, joka kattaa myös samanlaiset vuosien 1993 ja 1994 projektit, suoritetaan aikanaan johtopäätösten laatimiseksi ja virheistä oppimisen varmistamiseksi. 22 Loppu raportti - V2. 0 - Käännetty englannin kielestä 94 MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI LOPPU RAPORTTI OSA 3 - TOIMENPITEIDEN TEKNINEN ARVIOINTI O 100 101 102 103 104 Toinen huomattava projekti liittyy Kyprokseen. Tämän projektin tavoitteena on kulttuuri- ja erikoisteemamatkailun edistäminen PK-yritysten ollessa polttopisteessä. Toinen varsinaisen EU:n ulkopuolelle ulottuva projekti käsittelee lämpöhoitomahdollisuuksia Itä- ja Keski-Euroopassa sekä Välimeren seudulla. Tärkein tunnistettu tulos koostuu "mielipiteiden vaihdosta". Projektiin pitäisi lisäksi sisältyä virallisesti julkaistu raportti, josta kokonaismarkkinaominaisuudet (kysyntä ja tarjonta Eurooppa-tasolla) ja kuvaus tutkittavista lämpöhoitokeskuskokeiluista kävisivät ilmi yhdessä tämän markkinasektorin tulevaisuuden kokonaisnäkymien kanssa. WTTC:n parhaillaan kehittämä matkailu- ja ympäristöverkko (EcoNett) kuuluu huomattavimpiin hankkeisiin (631 000 ecua). Sen menestymismahdollisuuksia voimistaa WTTC:n voimakas alan tuki Projekti on ollut hyvin esillä ja sen kestävyysnäkymät ovat hyvät. Tässä vaiheessa on vaikea päätellä, missä määrin WTTC:n EcoNett tulee toimimaan käytännön apuvälineenä, jonka käyttö on mahdollista ja josta on hyötyä suurten monikansallisten organisaatioiden lisäksi myös vaatimattomammille matkailualan yrityksille (pienille hotelleille, ravintoloille, nähtävyyksiin liittyville palveluille). Vuoden 1995 ohjelmaan sisältyy myös muita tärkeitä aiheita, esimerkiksi kulkuneuvo- ja liikennejohtaminen (esim. Palma de Mallorcan lentokenttä) ja kävijäjohtaminen. Viimeksi mainitussa kategoriassa Tourism Companyn käynnistämä tutkimus ja pilottiprojekti ("Esittely vapaaehtoisten rahoitusohjelmien mahdollisuuksista Euroopassa") käsittelee erittäin tärkeää aihetta, ts. luonnonsuojelun rahoituksen mekanismeja. Vaikka nämä projektit ovat toistaiseksi vasta alkuvaiheissaan, niiden tulokset näyttävät vähemmän lupaavilta kuin muiden kävijäjohtamiseen liittyvien projektien, joista esimerkkeinä mainittakoon "Mantovan lippukierros" ja "HELLO-matkailu". Meidän näkemyksemme mukaan olisi ollut eduksi, jos aikaisemmista tämäntyyppisistä projekteista (esim. Saksassa, Pohjois-ltaliassa ja Itävallassa) olisi tehty yksityiskohtaiset, riippumattomat tekniset ja taloudelliset arvioinnit ennen kuin tälle tielle lähdettiin uudestaan. Muita suunnitelman puitteissa toteutettuja hankkeita Suunnitelman puitteissa toteutetut hankkeet on selostettu yksityiskohtaisesti lukuisissa Pääosasto XXIIhn Euroopan neuvostolle ja parlamentille laatimissa raporteissa. Matkailuyksikkö on laatinut kaksi "horisontaalista raporttia" Euroopan yhteisön matkailuun vaikuttavista toimenpiteistä, vuosina 1994 ja 1995. Ne ovat monipuolisia ja erittäin valaisevia. Vuoden 1994 raportti on lähes kokonaisuudessaan selostava ja se ei sisällä yhteisotoimenpiteiden arviointeja; vuoden 1995 raportissa (luonnosvaiheessa suorittaessamme suunnitelman arviointia) tämä puute on pyritty korjaamaan. 105 Taulukossa 3. 4 on yhteenveto kolmeen "teema"-tapaustutkimukseen liittyvistä havainnoista (arvioinnit ja tärkeimmät opittavat seikat). Kyseessä ovat: a b c Euroopan yhteisön matkailutilastojen kehittäminen valintamenetelmät (tutkimus perustuu vuoden 1995 ympäristöprojekteihin yleensä ja varsinkin WTTC:n projektiin "Euroopan yhteisön ympäristömatkailuverkko") matkailuyksikön sisäinen yhteensovittaminen komission muiden pääosastojen kanssa (toimenpiteet liittyivät "horisontaalisen raportin" laadintaan). 106 Euroopan yhteisön matkailutilastoalalla saavutetut tulokset on selostettu alla. Nämä saavutukset olivat huomattavia ja Pääosasto XXIIhn yhteensovittamistoimet olivat tehokkaita. 23 Loppu raportti • V2. 0 - Käännetty englannin kielestä S^ MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI LOPPU RAPORTTI OSA 3 - TOIMENPITEIDEN TEKNINEN ARVIOINTI <l 107 108 109 110 111 Yhteisen tilastosarjan käyttöön saattamiseksi Pääosasto XXIII noudatti lähestymistapaa, jonka puitteissa se alusta alkaen työskenteli kiinteästi olemassa olevien avainosakkaiden kanssa. Näitä avainosakkaita olivat Eurostat yhteisötasolla ja kansalliset tilastointiasioista vastaavat viranomaiset kansallisella tasolla. Kansallisella tasolla on sitouduttu pitkäaikaisiin tietosarjoihin, jotka heijastavat kansallisia tarpeita ja edustavat huomattavia investointeja. Tietojen keräystä koskevat painotukset ovat myös erilaisia maantieteellisistä seikoista riippuen. Esimerkiksi Irlannin ja Britannian tietosarjat ilmentävät kysyntään liittyvien tietojen keräyksen suhteellista helppoutta saarivaltioympäristössä, kun taas Manner-Euroopassa on keskitytty enemmän tarjontapuoleen. Tiedonkeräys on välttämätön, mutta kallis, toimenpide matkailusektorilla. Pääosasto XXIIhn omaksuman lähestymistavan, johon se päätyi pitkään jatkuneiden kansallishallitusten ja komission oman tilastopalvelun (Eurostat) kanssa käytyjen neuvottelujen jälkeen, katsotaan olleen asianmukaisen vallinneissa olosuhteissa. Tämän lähestymistavan puitteissa panostettiin ennen muuta yleisten vähimmäisydintietojen keräystavoitesopimukseen. Näiden yleisten ydintietojen ympärille on sittemmin määritelty asiaan liittyviä, mutta valinnaisia, tietosarjoja, joiden määrityksessä yleisyys on jälleen ollut kriteerinä siten, että niiden vertailukelpoisuus kokonaisuudessaan on voitu varmistaa. Vaikka Pääosasto XXIII on suorittanut yleisen yhteensovittamisen, tehtävää on lähestytty kolmen osapuolen panoksella (Pääosasto XXIII, Eurostat ja kansallishallitukset). Tulokset ovat olleet erittäin merkittäviä, kun otetaan huomioon lukuisten eri maiden kesken yhteistä lähestymistapaa koskevaan sopimukseen pääsyn asettama haaste. Tilastotietojen keräystä koskeva direktiivi on hiljattain julkistettu (23. 11. 1995 ja se astuu voimaan vuoden 1996 loppuun mennessä), ja jäsenmaat saavat parhaillaan taloudellista tukea toimintasuunnitelman puitteissa voidakseen saattaa kansalliset järjestelmänsä direktiiviä vastaaviksi. Kaikkiaan 4,5 miljoonaa ecua on varattu tähän tarkoitukseen kolmivuotiskaudelle (1995-1997). Eurostatin valitsemat ja kolmen osapuolen periaatteella nimitetyt ulkopuoliset konsultit ovat auttaneet tietosarjojen tunnistus- ja määritysprosessissa sekä jäsenmaissa vallitsevien toisistaan poikkeavien olosuhteiden aiheuttamien metodologisten ongelmien ja esteiden poistamisessa. Konsultit ovat lisäksi avustaneet asianmukaisten tiedonjakamismenetelmien määrittämisessä, varsinkin matkailualan tilastollisen vuosikirjan ja julkaisun "Tourism in Europe" puitteissa. Tämän erinomaisen julkaisun uusin laitos julkaistiin vuonna 1995 ja se on tarkoitus julkaista vuosittain tulevaisuudessa. 24 Loppu raportti - V2. 0 - Käännetty englannin kielestä & MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI LOPPU RAPORTTI OSA 3 - TOIMENPITEIDEN TEKNINEN ARVIOINTI flf Taulukko 3. 4 - Yhteenveto tapaustutkimustuloksista (osa B) Hankkeen kuvaus Arviointi & opittavat seikat Teema 1 : Yhteisön matkailualan tilastotietojen kehittely Teema 2: Valintamenetelmät (perustuu vuoden 1995 ympäristö- projekteihin) Vahvuudet/saavutukset - Kaiken kaikkiaan saavutukset ovat erittäin huomattavia ja lähestymistapa asianmukainen; direktiivi "tervetulotoivotus ensimmäisenä askeleena"; yhteistoimintaa muiden organisaatioiden kanssa (OECD, WTO ja luonnollisestikin Eurostat sekä kansalliset tilastokeskukset) tehdyn työn kertaamisen välttämiseksi sekä yhteisten ydintietosarjojen ja metodologioiden kehittämiseksi; kiinteä yhteistyö olemassa olevien avainosapuolten kanssa: Eurostatin kanssa komissiotasolla ja kansallisista tilastoista vastuussa olevien viranomaisten kanssa kansallisella tasolla. Heikkoudet - Toteutusmenetelmät (Eurostat, kansalliset tilastokeskukset) hitaita ja "byrokraattisia"; tietyt haastateltavat ovat sitä mieltä, että direktiivi pohjautuu "pienimpään yhteiseen nimittäjään"; useat alueet koetaan epätäydellisesi katetuiksi, esim. Eurooppaan suuntautuva matkailu etäällä olevista maista, ja kysyntäpuoli yleensä; kunnianhimon puutetta, liian varovainen asenne? Mutta samalla on myös tunnustettava, että liian nopea, liian pitkälle eteneminen voi vaarantaa koko hankkeen; lisäksi poliittiset tekijät hidastavat prosessia. Opittavaa - Täytyy kuulua Pääosasto XXIIhn keskeisiin kohteisiin selvän tarpeen, matkailualan osoittaman kysynnän, jäsenmaiden ja elinkeinoalan osanottajien yksimielisyyden johdosta; yksityisten tilasto-organisaatioiden käyttö aiheuttaa ristiriitoja, koska lukuisat yksityissektoria edustavat organisaatiot tukevat hanketta samalla, kun kansainvälisistä julkisista organisaatioista peräisin olevat haastattelijat tekevät heille kysymyksiä; kuitenkin yksityisen/julkisen sektorin välisestä yhteistyön lisäämisestä on sovittu varsinkin kysyntää koskevien tilastotietojen osalta. Vahvuudet/saavutukset - Verkoston perustamiseen saadaan EU- tukea kolmen vuoden ajan; hankekumppani on merkittävä kansainvälinen elin, ts. hyvät kaupalliset yhteydet ja poliittista voimaa; sopimuksessa on määritetty projektitoimet ja eteneminen sekä vuosiraportit; tilintarkastajien tarkastama tilitase laadittava vuosittain; mukana toiminnassa Pääosastot XI ja XII sekä matkailuala. Heikkoudet - Kuinka tietokanta tullaan päivittämään säännöllisesti? Mikä kannustaa palvelujen toimittajia antamaan tietoja säännöllisesti tietokannan ylläpitämiseksi? "Ympäristömatkailu"-käsitteen tarkka merkitys vaatii määrittelyä. Opittavaa - On tarpeen perustaa mekanismit, joilla tietokannan ylläpito ja päivitys varmistetaan. 25 Loppu raportti • V2. 0 • Käännetty englannin kielestä çy MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI LOPPU RAPORTTI OSA 3 - TOIMENPITEIDEN TEKNINEN ARVIOINTI ft Hankkeen kuvaus Arviointi & opittavat seikat Teema 3: Matkailuyksikön sisäinen yhteensovittaminen Vahvuudet/saavutukset - Lisääntynyt tietoisuus yhteensovittamisen tärkeydestä EU-osastojen kesken; sisäinen ryhmä Inter Service Group (ISG) kokoontuu säännöllisesti; Pääosasto XXIII on "hyvä organisoija"; hyvä kahdensuuntainen yhteydenpito; osastojen välillä on "jatkuva tietovirta"; vihreää kirjaa varten käyty konsultointi oli menestyksellistä; hyvä yhteistyö Pääosasto V:n kanssa "HELIOS"- ryhmän yhteydessä; Pääosastojen XXIhn ja V:n pääjohtajat kirjoittivat yhdessä alkusanat julkaisuihin. Heikkoudet - ISG-ryhmän osanottajat huonosti valmistautuneita, mutta tilanne on parantumassa; joidenkin pääosastojen edustajien vaihtuminen merkitsee jatkuvuuden puutetta; Pääosasto XXIIhn henkilökunta vaikuttaa ylityöllistetyltä, "ei aina pysty suoriutumaan". Opittavaa - ISG-ryhmän pitäisi voida valmistautua paremmin osanottajien avulla (Pääosasto XXIII lähettää tavallisesti esityslistan ja asiakirjat kymmenen työpäivää ennen kokousta); mielenkiinto ISG- kokouksia kohtaan lisääntynyt osanottajien tutustuessa asioihin paremmin; temaattiset keskustelut suosittuja; erään haastateltavan ehdotus toimintamuodoksi: 1) Pääosasto XXIII antaa tiedot, 2) pyöreän pöydän keskustelut muilla osastoilla käynnissä olevista töistä, 3) tarkasti määritettyjen seikkojen esille tuonti ja kysymysten teko; yksikköön tarvitaan useampia matkailualan erikoistuntijoita, jotta se voisi täyttää yhteensovittajan roolin EY:ssä; tarpeen nimittää erityinen, pysyvä vastuuhenkilö/edustaja hyvien jatkotoimenpiteiden varmistamiseksi. 26 Loppu raportti • V2. 0 - Käännetty englannin kielestä Lo MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI LOPPU RAPORTTI OSA 4 - HALLINNOLLISET JA TOIMINNALLISET NÄKÖKOHDAT Jla fHF OSA 4 - HALLINNOLLISET JA TOIMINNALLISET NÄKÖKOHDAT 4. 1 - Toiminnaniohtoa ia hallintoa koskevat iäriestelvt 112 113 114 115 116 117 118 Suunnitelman puitteissa toteutetut hallinnolliset järjestelyt, taloudelliset voimavarat ja toimenpiteet on selostettu yksityiskohtaisesti Euroopan neuvostolle ja parlamentille jätetyissä, Pääosasto XXIIhn laatimissa vuosien 1994 ja 1995 "horisontaalisessa" raporteissa. Tämä osa sisältää laatimamme yleiskatsauksen tärkeimmistä, käytössä olevista järjestelmistä; katsausta seuraa tekemämme arviointi. Toimintaajohtava, neuvoa-antava ja konsultoiva komitea Suunnitelman toteuttamisessa komissiota avustaa toimintaajohtava komitea, joka koostuu Euroopan unionin jäsenvaltioiden edustajista (Euroopan neuvoston päätös, 13. 7. 1992). Tammikuussa 1994 toimintaajohtavan komitean jäsenkantaa laajennettiin siten, että Euroopan talousalueen jäsenmaat ovat siinä edustettuina, ja tammikuussa 1995 siihen lisättiin Liechtenstein. Toimintaajohtava komitea kokoontui yhdeksän kertaa kolmen vuoden aikana, kaksi kertaa vuonna 1993, neljä kertaa vuonna 1994 ja kolme kertaa vuonna 1995. Aikaisemman, 22. 12. 1986 tehdyn, Euroopan neuvoston päätöksen nojalla perustettiin komission suojeluksessa toimiva neuvoa-antava komitea, joka koostuu kunkin jäsenmaan nimittämistä jäsenistä. Tämän komitean tehtävänä oli järjestää matkailualaa ja varsinkin matkailijoille tarjottuja palveluja koskevien tietojen vaihto, konsultointi ja yhteistyö. Tämä komitea kokoontui neljä kertaa vuonna 1994 ja kolme kertaa vuonna 1995. Komitea ei kokoontunut vuonna 1993. Lisäksi komissio perusti ennen suunnitelman käynnistämistä konsultoivan komitean, joka koostui lukuisista elinkeinoalan eri näkökantojen edustajista. Konsultoivalla komitealla ei ole lainsäädännöllistä pohjaa ja komissio perusti sen mielipiteiden vaihdon ja konsultoinnin mahdollistamiseksi elinkeinoalalla. Suunnitelman toteutuksen aikana konsultoiva komitea kokoontui viisi kertaa, kerran vuonna 1993, kaksi kertaa vuonna 1994 ja kaksi kertaa vuonna 1995. Henkilökunta Matkailuyksikön palveluksessa oli (vakinaista ja väliaikaista henkilökuntaa, kaikissa palkkaluokissa ja kaikissa asemissa, palkattomia harjoittelijoita lukuun ottamatta) 17 henkeä vuonna 1993 (11 palkkaluokassa A, yksi palkkaluokassa B ja viisi palkkaluokassa C), 14 vuonna 1994 (11 palkkaluokassa A, yksi palkkaluokassa B ja kaksi palkkaluokassa C), 16 vuonna 1995 (11 palkkaluokassa A, yksi palkkaluokassa B ja neljä palkkaluokassa C) (tilanne 1. tammikuuta). Vuoden 1995 lopussa palveluksessa oli 17 henkeä (13 palkkaluokassa A, yksi palkkaluokassa B ja kolme palkkaluokassa C). (Luokkaan A kuuluvat hallinnolliset virkailijat ja sitä ylemmät, luokkaan B avustajat ja luokkaan C tukihenkilöt. ) Yksikössä työskenteli kaikkiaan 29 palkatonta harjoittelijaa kolmen, tai useimmiten viiden, kuukauden jaksoissa. Vuonna 1994 yksikön johtaja siirrettiin ja myöhemmin erotettiin komission palveluksesta kurinpidollisten kuulustelujen jälkeen. Toimeenpaneva apulaisjohtaja vapautettiin tehtävistä määräajaksi vuonna 1994 ja myöhemmin erotettiin. 119 Yksikön palveluksessa oli kaikkiaan 36 eri henkilöä vuosina 1993-95. Vain viisi henkilökunnan jäsentä työskenteli yksikössä koko kauden ajan, 1993-95. Henkilökunnan vaihtuvuus oli näin ollen suuri, 86 %. 27 Loppu raportti - V2. 0 - Käännetty englannin kielestä LI MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI LOPPU RAPORTTI OSA 4 - HALLINNOLLISET JA TOIMINNALLISET NÄKÖKOHDAT ft 120 121 122 123 Vakinaisen henkilökunnan suhde koko henkilökunnan määrään (palkattomia harjoittelijoita lukuun ottamatta) oli 5:17 suunnitelman alkuvaiheessa. Tämä suhdeluku kohosi huomattavasti vuoden 1995 loppuun mennessä, jolloin se oli 11:17. Arvioimme, että henkilökunnan 36 jäsenestä kymmenellä (28 %:lla) voitiin katsoa olevan "matkailualan asiantuntijan" pätevyys (määrittelimme "matkailualan asiantuntijan" henkilöksi, joka oli nimitetty virkaan matkailuministeriöstä tai vastaavasta, joka oli työskennellyt matkailualalla tai jolla oli matkailualan loppututkinto). Jotkin muut henkilökunnan jäsenet olivat saaneet matkailualan kokemusta "työelämässä" ennen yksikön palvelukseen siirtymistä. Toteutusmekanismit ja hallinnolliset menetelmät Suunnitelma toteutettiin kolmen vuosittaisen työohjelman puitteissa. Suunnitelmassa oli määritetty "ensisijaistusaikataulu" vuodelle 1993. Pääosasto XXIII valmisteli vuosien 1994 ja 1995 ensisijaisuus- ja työohjelmat ja niistä sovittiin toimintaajohtavan komitean kanssa. 124 Varojen jakaminen tapahtui viiden eri mekanismin avulla: a b c d e 100-%:sti rahoitettavien hankkeiden avoimet tarjouspyynnöt (julkaistiin virallisessa lehdessä). Kaikkiaan 15 projektia rahoitettiin tämän mekanismin kautta (7 vuonna 1993, 4 vuonna 1994, 4 vuonna 1995). Näihin hankkeisiin käytettiin kaikkiaan 3,68 miljoonaa ecua. yhteisrahoitettuja hankkeita (yhteisrahoitus, korkeintaan 60 %) koskevat avoimet anomuspyynnöt (julkaistiin virallisessa lehdessä). Yhteisrahoitettuja hankkeita oli kaikkiaan 74 (35 vuonna 1993, 23 vuonna 1994,16 vuonna 1995). Näihin hankkeisiin käytettiin kaikkiaan 8,45 miljoonaa ecua. 25 yhteisrahoitettua projektia tuettiin Pääosasto XXIIhn subventiokomitean kautta, ts. ilman kilpailuprosessia (14 vuonna 1993, 7 vuonna 1994 ja 4 vuonna 1995. ) Näihin hankkeisiin käytettiin kaikkiaan 1,43 miljoonaa ecua. 73 suoraa hankesopimusta, joista 43 liittyi yhteisön tilastotietojärjestelmän kehittelyyn (2 vuonna 1993, 20 vuonna 1994 ja 51 vuonna 1995). Näihin käytettiin kaikkiaan 5,95 miljoonaa ecua, josta 84 % myönnettiin jäsenvaltioille. rajoitettua valintamenetelmää käytettiin viidessä tapauksessa (kaksi pilottiprojektia ja kolme konferenssia). Näihin käytettiin 251 000 ecua. 4. 2 - Käytössä olevien järjestelyjen arviointi 125 Meidän arviointimme perustuu käytössä olleiden menetelmien ja henkilöstöä koskevien tilastotietojen työpöytäanalyysiin; tapaustutkimusten avulla kerättyyn todistusaineistoon ja projektimappien tarkastukseen; sekä suorittamiemme matkailuyksikön henkilökunnan jäsenten, toimintaajohtavan komitean jäsenten ja konsultatiivisen komitean jäsenten haastattelujen tuloksiin. Suhteet ulkopuolisiin toimielimiin 126 Yhteydet matkailuelinkeinon harjoittajiin eivät ole olleet riittävän voimakkaita. Yhteydet muihin kuin 28 Loppu raportti - V2. 0 - Käännetty englannin kielestä lot MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI LOPPU RAPORTTI OSA 4 - HALLINNOLLISET JA TOIMINNALLISET NÄKÖKOHDAT ft 127 128 129 130 131 132 valtion virkailijoihin ovat pääasiassa koostuneet järjestöistä ja erilaisista painostusryhmistä ja konsulteista. Matkailuyksiköllä ei näytä olevan selvää ja toiminnallista kuvaa tämänhetkisestä "markkina- asemastaan" kilpaileviin ja täydentäviä palveluja tarjoaviin elimiin verrattuna, joista esimerkkeinä mainittakoon: kansalliset matkailunedistämiskeskukset, tärkeät kansainväliset liitot (esim. ETC, IATA, WTTC, VVTO), sisäiset kilpailevat ja täydentäviä palveluja tarjoavat toimielimet kuten pääosastot I ja VIII sekä muut pääosastot. Hallinnolliset järjestelyt ja menetelmät olivat heikkoja toimeenpanojakson alussa, mutta ne ovat huomattavasti kohentuneet vuosina 1994 ja 1995. Henkilöstön jäsenet ovat selvästi työlleen omistautuneita ja ahkeria työntekijöitä. Henkilökunta on ylikuormitettu hallinnollisin tehtävin, joiden järkevyys ja tehokkuus ei aina ole itsestään selvää. Merkittävien tehtävien (projektien valmistelutöiden, kohdepaikkakäyntien, yhteydenpidon hankekumppaneihin, yms. ) ja hallinnollisten tehtävien välinen suhde on epätyydyttävä. Tiedonvälitys Pääosasto XXIIhn kanssa on kankeaa, luonteeltaan virallista ja hidasta, kuten myös päätöksentekoprosessi. Henkilökunnan työmieliala on melko matalalla, mutta heidän osoittamansa peräänantamattomuus on esimerkillistä. Matala työmieliala voidaan osittain selittää yllä kuvattujen tekijöiden perusteella (suuri hallinnollisten tehtävien määrä, pitkälliset tiedonvälitysmenetelmät, yms. ), mutta ne johtunevat myös yksikön johtoasemassa olleisiin henkilöihin kohdistetuista syytöksistä, jotka ovat vaikuttaneet yksikköön negatiivisesti ja mustanneet sen maineen ja toimenkuvan. Kiinnitimme huomiota siihen, että yksikön suorittamien hallinnollisten tehtävien määrä on huomattava. Yksikön arvion mukaan he vastaanottavat noin 100 ulkopuolelta saapuvaa kirjettä viikossa. Puhelimet soivat "taukoamatta". Parlamentaarisia kysymyksiä saapuu säännöllisesti ja niillä on useimmiten kireä aikataulu. Suuret määrät asiakirjoja on käännettävä toisille kielille ja usein formatoitava uudestaan, koska Luxemburgissa sijaitseva käännöstoimisto ja Pääosasto XXIII käyttävät erilaisia ATK- ohjelmistoja. 133 Havaitsimme myös seuraavat puutteet henkilöstövoimavaroissa: a b c d e nopea henkilöstön vaihtuvuus "matkailualan erikoistuntijoiden" prosentuaalinen osuus henkilökunnasta pieni ja matkailualan ammattitaito yleisesti ottaen riittämätön riittämätön koulutus (esim. talous- ja projektihallinnon aloilla) taloushallinnon henkilöstömäärä liian pieni suuri määrä palkattomia harjoittelijoita: työn ohjaaminen vaatii runsaasti aikaa, mikäli tehokkuus halutaan varmistaa. 134 Yksikön vuosina 1993-1995 vallinneiden rajoitettujen henkilöstövoimavarojen johdosta suunnitelman toteuttaminen näin suuren projekti- ja tutkimusmäärän rahoittamisen puitteissa ei ollut viisasta, koska tällainen (pääasiassa avoimeen anomusjärjestelmään perustuva) lähestymistapa merkitsi suurta hallinnollisten töiden kuormaa. Tämä ilmenee taulukosta 4. 1, josta virallisessa lehdessä julkaistujen erilaisten anomuspyyntöjen tulosten analyysi on esitetty. 29 Loppu raportti - V2. 0 - Käännetty englannin kielestä L>\ MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI LOPPU RAPORTTI OSA 4 • HALLINNOLLISET JA TOIMINNALLISET NÄKÖKOHDAT ft Taulukko 4. 1 - Projekt fnnöt (osittain rahoitetut projektit) en valinta. Anomuspa Vaihe 1 Viralliset ehdot Vaihe 2 Seulonta 1993 1994 1995 368 (karsittuja 86) 282 (karsittuja 158) 281 (karsittuja 28) 288 (karsittuja 39) 253 (karsittuja 139) 249 (karsittuja 130) Vaihe 3 Perusteellinen arviointi 124 (karsittuja 63) 114 (karsittuja 93) 119 (karsittuja 72) Lopullinen valinta 61 mukana loppukarsinnassa 33 valittiin 21 valittiin 47 mukana loppukarsinnassa 15 valittiin 135 136 137 138 Riittämättömien henkilöstövoimavarojen ja käytössä olleiden menetelmien negatiivisen vaikutuksen johdosta useiden toteutettavaksi valittujen ehdotusten laatu oli heikko. Niillä ei esimerkiksi ollut selviä tavoitteita eikä voimakasta projektiryhmää tai ne eivät olleet juuri lainkaan uutta luovia. Vuoden 1995 tarjous- ja ehdotuspyyntöjen tuloksena valitut projektit osoittavat laadun huomattavasti parantuneen. Tällä hetkellä näiden toteuksista odotetaan hyviä tuloksia. Vuosien 1993 ja 1994 tarjous- ja ehdotuspyyntöjen ehdot olivat erittäin heikkoja ja epäselviä. Toimintaa (tuotteita) ja käyttökelpoisuuden jatkuvuutta koskevia vaatimuksia ei oltu riittävästi täsmennetty. Tämänhetkiset hankesopimukset ovat toiminnan määrityksen suhteen huomattavasti parempia, mutta siitä huolimatta niihin voisi sisältyä entistä tarkemmin määritetyt mitattavat ilmaisimet, esim. ilmoittamalla tavoiteyleisömäärät seminaarien ja konferenssien ollessa kysymyksessä. Hankekumppanit pitäisi velvoittaa, mikäli suinkin mahdollista, antamaan loppuraportissa erillinen selostus jokaisesta sopimuksessa mainitusta toiminnasta tai tuotteesta ja tavoitteesta. Käsityksemme mukaan anomukset tietyissä tapauksissa valittiin "poliittisista" syistä, ts. jotta käytettävissä olevien varojen jako jäsenvaltioiden kesken olisi tapahtunut "tasapuolisesti". Tämän tavoitteen toteuttamiseksi olisi luotava tehokkaampi mekanismi. Kuten vuoden 1995 matkailu- ja ympäristöprojektien hankekumppaneiden valintaa koskevasta tapaustutkimuksesta ilmenee, nyt käytössä olevat menetelmät ovat huomattavasti aikaisempia parempia. Käyttöön on otettu paljon aikaisempaa paremmat menetelmät ja lomakkeet, raportointimenettely ja yksikön suorittama väliarviointi väliraporttivaiheessa mukaan lukien. Arviointimenettely on nyt rakenteeltaan hyvä (kuvattu arviointimenettelyä koskevassa sisäisessä selostuksessa). 139 Epäselvyyksiä esiintyy kuitenkin edelleen useilla alueilla: a otetaanko poliittiset ja maantieteelliset ositukset huomioon aikaisessa vaiheessa ja miten? pääosastojen konsultointi projektianomusten suhteen ennen lopullista valintaa. 140 Kiinnitimme vakavasti huomiota siihen tosiseikkaan, että projektien arviointi ja seulonta tapahtui ilman minkäänlaista Pääosasto XXIIhn ulkopuolisten viranomaisten tai asiantuntijoiden panosta ennen lopullista valintaa. Vaikka käsityksemme mukaan tämä on yleinen komission käytäntö, näkemyksemme mukaan se on epätyydyttävä. 30 Loppu raportti • V2. 0 - Käännetty englannin kielestä ^ MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI LOPPU RAPORTTI OSA 4 - HALLINNOLLISET JA TOIMINNALLISET NÄKÖKOHDAT | Uà HIF 141 142 Vuoteen 1995 asti suoritusten mittausosoittimia ei oltu alunperin määritetty systemaattisesti (esimerkiksi osana hankekumppanin sopimusta). Ilman objektiivista mittausjärjestelmää etenemisen mittaaminen odotuksiin verrattuna on vaikeaa sekä hankekumppaneille että arviointia suorittaville. Taloushallinto oli heikkoa ensimmäisten vuosien aikana, mutta on sittemmin parantunut. Sitä on kuitenkin edelleen tarpeen vahvistaa. Heikot suoritukset taloushallinnon alueella eivät johtuneet yksinomaan henkilöstön johtoasemissa olleista (jotka erotettiin tehtävistään vuonna 1995), vaan lisäksi epätyydyttävistä järjestelmistä (kuten tietoteknologian heikosta käytöstä), puutteellisesta henkilökunnan koulutuksesta ja riittämättömästä henkilökunnan määrästä (vain yksi B-luokassa suunnitelman koko täytäntöönpanon aikana). 4. 3 - Suositukset Suhteet ulkopuolisiin toimielimiin 143 Suunnitelman tehokkuutta voitaisiin kohentaa seuraavin toimenpitein: a b c d e f parantamalla yhteistoimintaa jäsenvaltioiden kanssa. Yksikkö voisi tehdä joukon ehdotuksia toimeenpanevan komitean jäsenille ja asettaa tämän aiheen seuraavan kokouksen esityslistalle kannustaa eri komiteoita omaksumaan entistä aktiivisemman roolin, asiantuntijoiden tukemana, projektien määrityksessä (innovatiivinen, koko Euroopan kattava, hyvin rahoitettu, jne. ) parantamalla konsultointimekanismeja elinkeinoalan edustajien kanssa, esimerkiksi perustamalla erikoistyöryhmiä parantamalla kansallisten matkailunedistämiskeskusten panosta pyytämällä muita pääosastoja osallistumaan valintaprosessiin ennen Pääosasto XXIIhn suorittamaa lopullista valintaa pyytämällä riippumattomia ja ulkopuolisia asiantuntijoita osallistumaan valintaprosessiin (yhtenä mahdollisuutena olisi pyytää jokaista jäsenmaata nimittämään yksi tai kaksi asiantuntijaa, jotka kutsuttaisiin tarkastamaan muista jäsenmaista kotoisin olevien, mahdollisten hankekumppaneiden jättämät anomukset). 144 145 146 Merkityksellisten osakkaiden/kumppanien (sekä yksityisten että julkisten) osallistumistason lisäämiseen on yleisesti ottaen tarvetta asialle omistautumisen laajentamiseksi. Komiteat (toimintaajohtava, konsultoiva ja neuvoa-antava) voisivat toimia pääasiallisena yksikön rahoittamien tai toteuttamien toimenpiteiden tuloksista laajalti tiedottavana välineenä. Näitä komiteoita voitaisiin lisäksi käyttää matkailuyksikön apuna tarpeiden tunnistamisessa (esim. mahdollisten pilottiprojektien) sekä varmistamaan, että EU-rahoitusta ei käytetä jo olemassa olevien aloitteiden kertaamiseen. Riippumattomat asiantuntijat voisivat toimia samanlaisissa tehtävissä. 31 Loppu raportti • V2. 0 - Käännetty englannin kielestä ^ MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI LOPPU RAPORTTI OSA 4 - HALLINNOLLISET JA TOIMINNALLISET NÄKÖKOHDAT ft 147 Pääosasto XXIII on toiminut erittäin aktiivisesti toimenpiteiden yhteensovittamisessa komission piirissä. Matkailuyksikön roolia toimenpiteiden yhteensovittamisessa muiden pääosastojen kanssa on korostettava aikaisempaa voimakkaammin. Yksikön tulisi pyrkiä luomaan tällä alueella vaikuttavat standardit. Tämä rooli on monipuolinen, siihen sisältyy muun muassa matkailun tuominen muiden EU- ohjelmien piiriin ja matkailualan osakkaille (sekä yksityisille että julkisille) komission piirissä tapahtuvasta kehityksestä tiedottaminen. Henkilöstövoimavarat 148 Henkilöstövoimavarojen alueella pitäisi ajatella oikaisevia toimenpiteitä: a b c d henkilökunnan vaihtumista pitäisi hidastaa yksikön sisäistä, teknistä matkailualan erikoistuntemusta pitäisi parantaa, esim. henkilöstökomennuksilla kansallisista matkailunedistämiskeskuksista ja parantamalla koulutusmahdollisuuksia henkilökunnalle pitäisi järjestää enemmän koulutusta (kaikissa palkkaluokissa) käytössä olevat tietojärjestelmät pitäisi tarkastaa. Hallinnolliset järjestelyt ja menetelmät 149 150 151 Hallinnollisten toimenpidestandardien luomiseksi matkailuyksikön pitäisi tarkastella omia hallinnollisia järjestelmiään ja määrittää joukko suoritusosoittimia ja tavoitteita. Esimerkiksi: jokaisen ulkopuolelta tulevan kirjeen vastaanotosta ilmoitetaan lähettäjälle viiden päivän sisällä ja siihen vastataan esim. 15 työpäivän kuluessa (mikäli realistista). Matkailuyksikön sisäisten prosessien tarkistus on tarpeen, jotta aikaa vapautuisi projektien valmisteluun, seurantaan ja projektien jälkeisiin toimenpiteisiin. Henkilökunta käyttää nykyisin suhteettoman suuren osan työajasta periaatteessa tuottamattomaan toimistotyöhön. Projektien seurannan ja arvioinnin voimistaminen on tarpeen. Yksinkertaisten ja samalla tehokkaiden menetelmien suunnittelu ja toimeenpano on myös yleisesti ottaen tarpeellista. Nämä on suunniteltava alun alkaen, jälkikäteen suoritetut menetelmien korjaamiset eivät riitä. Lisäksi kohdekäyntejä olisi tehtävä säännöllisesti. Seuranta- ja arviointimenetelmät olisi tarkistettava seuraavien linjausten mukaisesti, vaikka olemmekin tietoisia siitä, että jotkin näistä seikoista ovat jo kehittelyn alaisina: a b c yksinkertaisten menetelmien käyttöönotto hankkeiden seurannan ja arvioinnin suorittamiseksi niiden täytäntöönpanon aikana (jatkuva seuranta ja arviointi) erikoistyöryhmien perustaminen hankkeiden valmistelua, ohjausta ja arviointia varten. Näihin ryhmiin pitäisi kuulua pieni määrä tunnettuja alan asiantuntijoita sekä hankkeissa suoraan mukana olevien yksityisten ja julkisten osapuolten edustajia tilata väliarviointi suunnitelmakauden puolivälissä ensimmäisten korjattavien seikkojen havaitsemiseksi, korjaavien toimenpiteiden suorittamiseksi ja tulevaisuuden hankkeita valmistelevien tiedoksi 32 Loppu raportti - V2. 0 - Käännetty englannin kielestä u MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI LOPPU RAPORTTI OSA 4 - HALLINNOLLISET JA TOIMINNALLISET NÄKÖKOHDAT Jlà fllF d e f g saada Pääosasto XXIII entistä huomattavasti tarkemmin seuraamaan (yhteistyöhengessä) hankekumppaneiden toimintaa. Tämä vaatii aikaisempaa suurempaa määrää käyntejä hankekumppanien luona, osallistumista avaintapahtumiin (esim, konferensseihin, seminaareihin) ja systemaattisia jatkotoimenpiteitä loppuun vietyjä projekteja pitäisi seurata pitempiaikaisin jatkotoimenpitein, joko kohdekäynnein tai puhelimitse. Huomioon otettaviin avainseikkoihin kuuluu muun muassa: jatkuva käyttökelpoisuus, toteutetut tuotteet, kaupallistamiskelpoisuus ja tuloksista tiedottaminen laajalti matkailuyksikön tulisi ottaa oppia muiden pääosastojen kokemuksista ja ohjelmista, varsinkin seurannan ja arvioinnin alueilla sekä miettiä komission muiden pääosastojen parhaiden käytäntöjen käyttöönottoa. Esimerkiksi Pääosastot I ja VIII ovat standardisoineet projektisuunnitteluun liittyvää lähestymistapaansa käyttämällä niin kutsuttua "loogista puitekehystä", jonka komissio on dokumentoinut kokonaisuudessaan ja jota on käytetty sekä EY-henkilökunnan että heidän yhteistyökumppaneittensa, esimerkiksi konsulttien, kouluttamiseen. Tämä puitekehys mahdollistaa standardiformaatin sekä tarkistusluettelon käytön ja näiden avulla projektin suunnittelu, täytäntöönpano ja arviointi sujuvat vaivattomasti kopio kaikista hankkeen toteutuksen aikana laadituista seuranta- ja arviointilomakkeista pitäisi sijoittaa keskusarkistoon ja analysoida säännöllisin väliajoin (esim. kuuden kuukauden välein). Lyhyt yhteenvetoraportti tulisi laatia tärkeimmistä opittavista seikoista ja raportti tulisi jakaa kaikille pääosastoille. 152 Olisi myös mietittävä toimenpiteitä, joiden avulla voitaisiin varmistaa, että projektin tuloksista tiedotetaan riittävän laajalti. Vaihtoehtoja ovat: a b varata projektibudjetista varoja tähän tarkoitukseen valmistelu/valintavaiheessa (käsityksemme mukaan näin on tehty vuonna 1995) asettaa sopivissa tapauksissa viimeisen rahoitusmaksun ehdoksi julkaisukelpoisen tuoteraportin valmistelu, ja näissä tapauksissa kyseinen julkaisu täytyy nimenomaisesti mainita toteutettavana tuotteena sopimuksessa. Kaikkia konsultteja koskeva tiukka ja jatkuva rekisteröintiä edeltävä prosessi, joka kattaa tietyt perustiedot, olisi voinut ehkäistä joitakin ongelmia, jotka ovat aiheutuneet "haamu"-yritysten olemassa olosta. Tällainen prosessi olisi myös tukenut oikeudenkäynneissä ja muiden ongelmien yhteydessä. Toinen vaihtoehto on järjestelmä, jonka puitteissa konsultteja pyydetään vahvistamaan säännöllisesti (esim. vuosittain) halunsa olla luettelossa, ja jos he eivät tätä vahvista, heidän nimensä poistetaan automaattisesti. Kaikkien projektien mediatuotteet (levykkeet, CD-levyt, videot, yms. ) pitäisi antaa sopivassa suhteessa teknisestä henkilöstöstä ja alan ammattilaisista koostuvan ryhmän erikseen arvioitaviksi. Joitakin nykyisistä, projekteihin kiinteästi liittyvistä tuotteista ei (parhaiden tietojemme mukaan) ole tarkastettu. Joidenkin tuotteiden toteutusjärjestelmät poikkeavat standardeista. Pääosasto XXIIhn pitäisi määrittää toteutusformaatit, esim. yksi kopio kaikista videoista VHS-järjestelmän mukaisesti, levykkeet PC- yhteensopivassa muodossa, ellei toisin ole sovittu. 153 154 155 33 Loppu raportti - V2. 0 - Käännetty englannin kielestä n MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI LOPPU RAPORTTI OSA 4 - HALLINNOLLISET JA TOIMINNALLISET NÄKÖKOHDAT ft 156 Matkailuyksikön pitäisi huomioida myös seuraavat korjaavat toimenpiteet: a b c d rahoitettujen projektien ja tutkimusten määrän vähentäminen huomattavasti niiden vaikutuksen lisäämiseksi ja hallinnollisten toimenpiteiden rajoittamiseksi "ehdotuspyyntö"-menetelmän tarkistus hallinnollisen toimenpidekuormituksen keventämiseksi ja menetelmän tehokkuuden maksimoimiseksi erityisiä teemoja tai teknisiä kysymyksiä käsittelevien kokousten osuuden lisääminen ja virallisten kokousten vähentäminen varsinkin, koska passiivinen yleisö on liian usein niiden ominaispiirre matkailuyksikön toiminnasta tiedottavan uutislehden tai vastaavan perustaminen (julkaisu mahdollisesti myös Internetissä). Sisäisten tiedonsiirtojärjestelmien (kuten projektitietokantojen) parantamiseen olisi ryhdyttävä siten, että henkilökunta saa enemmän toiminnanjohtoon liittyviä tietoja oman työnsä tukemiseksi. E-postin järjestelmällistä ja yleistä käyttöä esimerkiksi pääosastojen tiedonsiirron parantamiseksi olisi syytä harkita. Yksikölle pitäisi antaa suurempi itsemääräämisoikeus useilla täysin toiminnallisilla alueilla, kuten toiminnanjohtamisessa ja tavoitetehtävien budjetoinnissa. Yksikön pitäisi pystyä reagoimaan nopeasti ja joustavasti projektien toteutustarpeisiin (järjestämällä kohdekäyntejä, osallistumalla yhteistoimintakokouksiin yms. ) sovittuja määrärahoja ylittämättä. Tämä ei luonnollisestikaan saa tehdä yksiköstä vähemmän tilivastuullista tai suljetumpaa, vaan yksinkertaisesti tehostaa sen toimintaa. Lisähuomautuksia Ajoitus. Suunnitelman yhden vuoden pituisella jaksotuksella oli negatiivinen vaikutus valittujen projektien laatuun ja niiden toteutukseen. Pitempi toteutusaika on ehdottomasti tarpeen (esim. kolme vuotta), ja projektien puitteissa olisi otettava huomioon matkailualan kausiluontoisuus. Yhteisrahoitus. Yhteisrahoitukseen liittyy useita seikkoja, jotka on ehdottomasti tarkistettava. ELhn rahoitusosuus on nyt korkeintaan 60 %; sen suuruutta tulisi miettiä uudestaan ja mahdollisuudet joustoon tarkistaa. Tärkeitä seikkoja ovat myös muiden rahoittajien osuuksien tarkastaminen ja jo aloitettujen, tai jopa päätökseen vietyjen, projektien rahoituksen välttäminen. 157 158 159 160 161 EY-logo. EY-logon jatkuva käyttö on saatava hallintaan: vain hyvillä projekteilla tulisi olla oikeus käyttää EY-logoa. Rekisteröintiasiat pitäisi selventää ja ratkaista. 34 Loppu raportti - V2. 0 - Käännetty englannin kielestä #* MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI LOPPU RAPORTTI OSA 5 - HANKEKUMPPANEIDEN SUORITTAMA ARVIOINTI Jjà JllF OSA 5 - HANKEKUMPPANEIDEN SUORITTAMA ARVIOINTI 5. 1 - Metodologia 162 Saadaksemme käyttöömme hankekumppaneiden arvioinnit projektien (ja tutkimusten) täytäntöönpanosta lähetimme lyhyen kyselykaavakkeen 77:lle vuosien 1993 ja 1994 projektien hankekumppanille. Tämä kyselykaavake kattoi seuraavat seikat: a b c d e projektin kuvaus tavoitteiden saavuttaminen projektin täytäntöönpano projektin täytäntöönpanoon liittyvien lukuisten eri seikkojen arviointi virheistä oppiminen, suositukset, ehdotukset ja paras käytäntö. 163 164 Kyselyyn käytetty kaavake sisältyy liitteeseen IV. Tässä raportin osassa termi "projekti" kattaa sekä projektit että tutkimukset, jotka on rahoitettu suunnitelman puitteissa. Vaikka ilmoitimme hankekumppaneille, että Price Waterhouse tulisi pitämään heidän yksilölliset vastauksensa omana luottamuksellisena tietonaan, ja että niistä tehtäisiin yhteenveto vain ennen Pääosasto XXIIhn kanssa käytäviä keskusteluja, meidän käsityksemme mukaan kysymysten itsearviointiin perustuvan luonteen johdosta projektien kokonaisarviointi ei ole täysin puolueetonta (taulukot 5. 1 ja 5. 2). Tästä syystä käsittelimme tiettyjä vastauksia varauksella. Olemme kuitenkin sitä mieltä, että tämä puolueellisuus ei vaikuta huomattavasti kyselyn muihin näkökohtiin, esimerkiksi projektien täytäntöönpanoon liittyviin lukuisiin seikkoihin. 5. 2 - Analyysi 165 Lähetimme 77 kyselykaavaketta ja saimme 47 vastausta eli vastausprosentti oli 61. Pätevien vastausten määrä vaihteli ei kysymysten kesken, mutta 42 - 36 pätevää vastausta kysymystä kohden oli tyypillistä. Tavoitteiden saavutusaste 166 Pyysimme hankekumppaneita arvostelemaan projektitavoitteiden saavutusasteen. Yli puolet hankekumppaneista oli sitä mieltä, että he olivat olleet erittäin menestyksellisiä projektitavoitteiden saavuttamisessa, kun taas yksi kolmasosa heistä ilmoitti menestyneensä siinä kohtalaisesti. Kaikkiaan 86 % vastanneista oli sitä mieltä, että he olivat menestyksellisesti saavuttaneet oman hankkeensa päätavoitteet. Vuosien 1993 ja 1994 projektien välillä ei ole huomattavaa eroa. Yhteenveto näistä tuloksista ilmenee taulukosta 5. 1. 35 Loppu raportti - V2. 0 - Käännetty englannin kielestä £7 MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI LOPPU RAPORTTI OSA 5 - HANKEKUMPPANEIDEN SUORITTAMA ARVIOINTI Taulukko 5. 1 - Tavoitteiden saavutusaste Ei lainkaan menestynyt Ei kovin menestynyt Kohtalaisen menestynyt Hyvin menestynyt Vaihteleva menestys 0 Ei tullut kysymykseen tai ei vastausta 1993 Päteviä vastauksia: 19 1994 Päteviä vastauksia: 23 Päteviä vastauksia kaikkiaan: 42 0 0 0 0 2 7 8 9 12 2 1 1 0 2 (5%) 15 (36%) 21 (50%) 3 (7%) 1 (2 %) Lisäksi: Mitä olisi tapahtunut ilman hankesuunnitelmarahoitusta 167 Saadaksemme arvion toimintasuunnitelman tarjoamasta lisätuesta kysyimme hankekumppaneilta, mitä olisi tapahtunut, jos EU-rahoitusta ei olisi ollut. Suurin osa vastanneista (58 %) oli sitä mieltä, että EY- rahoitus oli toiminut lisänä, ts. projektia ei olisi toteutettu hankesuunnitelman puuttuessa, kun taas 36 % ajatteli, että projekti olisi toteutettu myöhemmin tai pienemmässä mittakaavassa. Projektin täytäntöönpano 168 Pyysimme hankekumppaneita lisäksi arvioimaan projektin täytäntöönpanoon liittyviä eri seikkoja sekä arvioimaan projektin täytäntöönpanon kokonaisuudessaan. Alla olevissa taulukoissa 5. 2 ja 5. 3 on näiden kysymysten tulokset. Taulukko 5. 2 - Projektin täytäntöönpanon kokonaisarviointi Heikko tai erittäin heikko Keskin kertainen Hyvä Erittäin hyvä Ei tiedä 1993 Päteviä vastauksia: 19 1224 Päteviä vastauksia: 23 Päteviä vastauksia kaikkiaan: 42 2 (10%) 0 2 (5%) 4 (21%) 0 4 (10%) 7 (37%) 15 (65%) 22 (52%) 6 (32 %) 7 (31 %) 13 (31%) 0 1 (4 %) 1 (2%) Ei tullut kysymykseen tai ei vastausta 0 0 0 36 Loppu raportti - V2. 0 - Käännetty englannin kielestä > MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI LOPPU RAPORTTI OSA 5 - HANKEKUMPPANEIDEN SUORITTAMA ARVIOINTI # 169 Taulukosta 5. 2 ilmenee, että 83 % vastanneista oli sitä mieltä, että projektin täytäntöönpano oli ollut hyvä tai erittäin hyvä. Tämä myönteinen arviointi ei ole hämmästyttävää, koska hankekumppanit itse asiassa suurimmaksi osaksi arvioivat oman työnsä laatua. Kun heitä pyydettiin arvioimaan projektin toteutuksen eri tekijöitä, heidän vastauksensa antavat huomattavasti vähemmän ruusuisen kuvan tilanteesta, kuten taulukosta 5. 3 ilmenee. Taulukko 5. 3 - Projektin toteutuksen arviointi* Osoittimet 'TyylymättämierT" hankekumppaneiden määrä (vastausten määrä) %:a pätevien vastausten koko määrästä A - Suunnittelu & valmistelu A1 - Taivoitteiden selkeys A2 - Projektisuunnittelun laatu A3 - Osapuolten valmisteluun ja suunnitteluun osallistumisen tehokkuus B - Tiedottaminen B1 - Jatkotoiminta projektin päätyttyä B2 - Päätuloksista tiedottaminen C - Matkailuyksikön henkilökunnan toiminnanjohtaminen C1 - Matkailuyksikön henkilökunnan suorittama talous-ja hallinnollinen seuranta C2 - Matkailuyksikön henkilökunnan tehokkuus kokonaisuudessaan C3 - Matkailuyksikön henkilökunnan reagoinnin laatu D - Yhteensovittaminen D1 - Matkailuyksikön ja muiden osapuolten välisen dialogin laatu D2 - EU-osastojen ja EU:n ulkopuolisten organisaatioiden toimenpiteiden yhteensovittaminen 6 5 3 16 10 15 13 9 12 9 11 7 9 8 14 % 1 2% 7 % 38% 24 % 36 % 31 % 21 % 2 9% 21 % 26 % 17 % 21 % 19 % 'Moninkertaiset vastaukset mahdollisia "Mitattu vastausten kokonaismääränä kolmessa kategoriassa: keskinkertainen, heikko, erittäin heikko. 37 Loppu raportti - V2. 0 - Käännetty englannin kielestä K MATKAILUALAA TUKEVAN TOIMINTASUUNNITELMAN ARVIOINTI LOPPU RAPORTTI OSA 5 - HANKEKUMPPANEIDEN SUORITTAMA ARVIOINTI äjjjk INF 170 Yllä oleva taulukko 5. 3 viittaa puutteisiin, heikkouksiin ja alueisiin, jotka kaipaavat kohennusta. Projektin toteutuksessa suurimmat puutteet/heikkoudet koettiin seuraavilla alueilla: (1 ) Osapuolten projektin valmisteluun ja suunnitteluun osallistumisen tehokkuus: 38 % hankekumppaneista koki vaikeuksia tällä alueella. (2) Tiedotus ja jatkotoiminta: nämä alueet koettiin selvästi heikoimmiksi projektin toteutuksessa: noin yksi kolmasosa hankekumppaneista oli sitä mieltä, että projektin päättymistä seurannut jatkotoiminta ja tuloksista tiedottaminen eivät olleet tyydyttäviä. (3) Matkailuyksikön henkilökunnan toiminnanjohtaminen: yli yksi neljännes vastaajista oli tyytymättömiä matkailuyksikön henkilökunnan talous- ja hallinnollisen seurannan laatuun sekä henkilökunnan reagointiin. 5. 3 - Virheistä oppiminen, suositukset, ehdotukset ja parhaat menettelytavat 171 Kyselyyn vastanneet hankekumppanit viittasivat useisiin seikkoihin, jotka koskivat virheistä oppimista/suosituksia/ehdotuksia. Seuranta ja arviointi 172 On ratkaisevan tärkeää, että matkailuyksikkö, projektin vastuuhenkilö ja muut projektiosakkaat pitävät keskenään yhteyttä aikaisempaa suuremmassa määrin. Varsinkin projektin valmistelu- ja suunnitteluvaiheen aikana tarvitaan enemmän yhteistyötä matkailuyksikön ja hankekumppaneiden välillä. 173 On tarpeen vaihtaa enemmän tietoja samoja alueita koskevista projekteista (aikaisemmista, nykyisistä). 174 Pääosasto XXIIhn tulisi valvoa rahoitettuja projekteja huomattavasti tarkemmin. Lisäksi on tarpeen, että matkailuyksikön virkailijat pitävät enemmän yhteyttä (esim. suorittavat kohdevierailuja). 175 Saavutus- ja tavoiteilmaisimet pitäisi määrittää (mahdollisimman tarkasti) projektin alussa. 176 Pääosasto XXIII:n noudattamia toimenpidemenetelmiä tulisi linjata ja yksinkertaistaa. Varsinkin päätöksentekoprosessia pitää tehostaa. 177 Pääosasto XXIILn henkilökunnan reagointialttiutta on pyrittävä parantamaan. Jatkotoiminta ja tuloksista tiedottaminen 178 Tuloksista tiedottamisen parantamiseksi tehtiin useita ehdotuksia: a b c kopioiden lähettäminen tärkeimmistä toimituksenkohteista kaikille hankekumppaneille määrärahojen varaaminen projektibudjetista avaintuotteista tiedottamiseen ja niiden jakeluun määrärahojen varaaminen budjetista, mikäli asianmukaista, projektin tuloksen markkinointiin. 179 Hankkeiden jatkuvaan käyttökelpoisuuteen olisi kiinnitettävä enemmän huomiota. 38 Loppu raportti - V2. 0 - Käännetty englannin kielestä EVALUATION OF THE ACTION PUN TO ASSIST TOURISM APPENDIX I - DESCRIPTIVE STATISTICS OF ACTIONS * This appendix contains the database of the actions implemented under the Plan. Key for Classification of Actions by Type 1 = Improving knowledge (includes statistics, studies and consultation) 2 = Staggering holidays 31 = Transnational 32 = Technology 33 = PECO (Eastern and Central European Countries) 4 = Tourists as consumers 5 = Cultural tourism 6 = Tourism and environment 7 = Rural tourism 8 = Social tourism 9 = Youth tourism 10 = Training 11 = Promotion Final Report - V2. 0 1Ï A H r t N U IX I EVALUATION OF THE COMMUNITY ACTION PLAN TO ASSIST TOURISM TOURISM ACTION PLAN - PROJECTS & STUDIES 1993-1995 Contract Numbar mm 93 180001 93 530001 93 540004 93 540007 93 540009 93 540010 93 540012 93 540013 93 540014 93 540015 93 540017 93 540018 93 540019 93 540020 93 540021 93 540022 93 540023 93 540024 93 540027 93 540028 93 540029 93 540030 93 540031 93 540032 93 540035 93 540036 93 540037 93 540039 93 540040 93 540041 93 540043 93 540044 93 540045 93 540046 93 540047 93 540048 93 540054 93 540055 93 540056 93 540058 93 540059 93 540060 93 540062 93 540063 93 540064 93 540066 93 540068 93 540069 93 540071 93 540072 93 540076 93 540077 93 540079 93 540080 93 540081 No projects 93: Total 1993: Mean value 93: Maximum 93: Minimum 93: Main Contractor W. UMWWgW',',',1,1,',1. 1,1. ' Initial Budget mi mm iÄCUÖtt Delvico Bates GIAT Forum Dello Svilluppo FIPE AA-Automobile Association International Interactive Multimedia GSI Transport Tourism Reglone Toscana GEIST Club des Eurométropoles TIRS Chambre Régionale de Commerce Rh6ne-Alpes AGTE CISET Province of North-Holland Instituto Geogràfico Nacionai (IGN/CNIG) Wexford County Council Regione Emiiia-Romagna Conselleria de Cultura, Educacio, i esports EETAA - Hellenic Agency Preseli Pembrokeshire Universitat Oldenburg" Interface Naturfreunde Landesberband Saarland R E D- Ruralité Environnement Dévelopement Royal National Institute for the Blind Landkreis Eisleben Ministero del Toiyismo e dello Spettacolo Gruppo Clas System TV CEPFAR Fyn Tour Eurogites ETAG L & R Leisure PLC AIT/FIA Contour Mobility International Bates & Wacker Directora General de Turismo Mobility International Associano Nacionai de Jovens ETEN1 TURINFORM Frosti du Limousin DGF - Deutsche Gesellschaft för Freizeit EFCO TV5 ITE ETEN2 FEG CETOS Agrupacion de Asesores Mouvement HTL Conseil 999628 697800 23250 50000 99000! 120000 213200 200000 244635 I 130000' 102300i 96000I 114000! 61980i 700001 60606! 63600i 46075| 900001 136445. 29275 ; 61000 36000. 46000 49659. 47586 J 102000; 48000 105000 160000 15000 9840; 34278 10200 220000 11400 49000 60000. 42100 150000 50000 10189 100800: 154890 32000 20000 120000 198000 200000 95750 20000 65000 199620 110258 381550 33 55; 55 6 6 6 3. '000 ECU 121144J ECU ECU 9 9 9 6 28 i 98401 ECU ^?V APPENDIX I EVALUATION OF THE COMMUNITY ACTION PLAN TO ASSIST TOURISM TOURISM ACTION PLAN - PROJECTS & STUDIES 1993-1995 { Contract Number l i " "" " " " """• """""""" f I I | 1994 Mäin Contractor , , , , , , ,, ' " " "" """[" ' """"•" '! Initial BU<*0«t (ECU) ,,,Typ« of Action ' 94 540011 94 540018 94 540019 94 540023 94 540024 94 540025 94 540026 94 540027 94 540028 94 540029 94 540031 94 540032 94 540033 94 540034 94 540035 94 540036 94 540037 94 540039 94 540043 94 540044 94 540045 94 540046 94 540047 94 540048 94 540049 94 540050 94 540051 94 540053 94 540054 94 540064 94 540065 94 540067 94 540075 94 540077 94 900107 94 900118 94 900120 Greek National Tourist Organisation (conference) Earthwatch Europe World Systems Europe Gemeinnutziger Verein zQr Forderung der Region Sandl unteres Muhlviertl Naturfreunde Saarland Projekt Sanfter Tourismus SYGNAA/S FOTVE/FECTO - Fédération des Offices du Tourisme des Villes Européennes Royal National Institute for the Blind (RNIB) BC Brandenburg-Consult GmbH Universität Oldenburg/FB3 Forschungsstelle Niedersachsische - Nausa Baltic Tourism Cooperation Il Quartettone Foden Fyn Tour Arthur Andersen SA Horwath Axe Consultants-Tourisme Hôtellerie Loisirs Movimento Consumatori CTS Centra Turistico Studentesco e Giovanile Conference Etalement des Vacances Gruppo Clas Greta du Golfe Lancashire Enterprises Universidad de Deusto-Bilbao - Inst. de Estudios de Ocio Fondo Iberico para la Conservaciôn de la Naturaleza ITD-lnstitute of Tourism and Services economics Hjoerring Business College EMI-Effective Management International Consorzio Civita (ARIFOC) Association Réunionaise Interprofessionelle pour l'Insertion et la Formation Continue Centre Méditérannéen d'Environnement d'Athènes ETOA - European Tour Operators Association AFI Alpenforschunginstitut Ministère de l'Equipement, Transports et Tourisme Atlas (Tilburg University) Concorde Travel Rita de Landtsheer European Travel Commission (ETC-CET) Agence Européenne pour la Culture - AEC (UNESCO) 43200 50000 249233 59694 94995 79175 195000 71587 99610 183300 129000 64031 49800 392600 333000 160610 167615 50963 167000 146830 62500 120000 127000 115000 195200 78995 176872 134416 102000 30187 104040 63553 50000 11100 71000 50000 51000 i No projects 94: Total 1994: Mean value 94: Maximum 94: Minimum 94: 37 4330 117030 392600 11100 i ! '000 ECU ; ECU ECU ECU i 1 6 1 5 5 5 5 5 5 5 5 5 5 1 1 4 9 2 5 10 10 10 10 j \0 ! 10 j 10 | 10 10 10 i 11 ! 1| "il 33 33 2! 9! si I 37) j 1 1 ; ! ~K AHHfclMUIX I EVALUATION OF THE COMMUNITY ACTION PLAN TO ASSIST TOURISM TOURISM AC " I ON P L AN - P R O J E C TS & S T U D I ES 1 9 9 3 - 1 9 95 Contract Number n i i n u i i nM a i t t C ö ; ö | ^ c t or i r. Initial Budget (ECU! , ,,Type öf A c t i on ' 1995 95530001 95530002 95530003 95530004 95530005 95530006 95530008 95530009 95530010 95530011 95530012 95530013 95530014 95530015 95530016 95530017 95530018 95530019 95540013 95540014 95540015 95540016 95540017 95540018 95540019 95540027 95540028 95540030 95540031 95540032 95540033 95540034 95540035 95540037 95540038 95540039 95540040 95540041 95540042 95540043 95540044 95540045 95540046 95540047 95540048 95540049 95540050 95540054 95540055 95540056 95540057 95540058 95540059 9554006 95540060 95540061 95540062 95540063 95540065 95540066 95540067 95540068 95540069 95540070 95540072 95540075 95540076 95540079 95540080 O s t e r r e i c h i s ch W e r b u ng (A) Statistics F i n l a nd 1 F I N) M i n i s t è re E q u i p e m e n t, T r a n s p o r ts et T o u r i s m e i fl T he Stat. B u r e au of Iceland[(IS) Inst. N a c i o n al de E s t a d i s t i ca (E) Inst. N a t i o n al de Statistiques (B) S t a t. N o r w ay ( Ni D a n m a r ks Statistik ( D K) Stat. S w e d en ( S) Stat. P o r t u g al (P) C e n t r al Statistical O f f i ce - C SO ( U K^ Istitutö N a z. di Stat. (I) C e n t r a al B u r e au V o or de Stat. ( N L) E T I ( L) C e n t r al Statistical O f f i ce - C SO ( I R L) Stat. B u n d e s a mt ( D) G r u p po C l as (I) N a t. Stat. S e. / i ce of G r e e ce ( G R) A FI A l p e n f o r s c h u n g i n s t i t ut G u gg & P a r t n er D e l v i co B a t es M i n i s t ry of C o m m u n i c a t i o ns N o r t ra A r t h ur A n d e r s en O f f i ce Natinat du T o u r i s me G r a nd Prix - 2e m e e t i ng of j u ry G r a nd Prix - 2e m e e t i ng of j u ry H TL C o n s e il O s t e r r. Stat. Z e n t. (A) I n s t. N a t. de Stat. ( 8) Inst. Nat. de Stat. (D) Inst. Nat. de Stat. ( D K) M i n. E q. T r a n s p. & T o u r i sm Inst. Nat. de Stat. ( G R) Inst. Nat. de Stat. ( I R L) Inst. Nat. de Stat. (IS) Inst. Nat. de Stat. (I) Inst. Nat. de Stat. (L) - E TI I n s L N a t. de Stat. ( N L) I n s L N a t. de Stat. ( U K) ' S w e d i sh T o u r i st A u t h o r i ty Inst. Nat. de Stat. ( P) I n s t N a t. de Stat. (N) M i n. C o m e r c to y T u r i s mo - S e c r e t a r ia G e n e r al de T u r i s mo (E) Inst. Nat. de Stat. ( I R L) G r u p po C l as C o n f é r e n ce " L i v re V e r t" du 12/12 - S C IC C TA E c o n o m ie & E x p o rt A n a l y s is G e m e e n te B u d el O I NG L u m i è r es de la M é d i t e r r a n ée K i e n b a um D e v. S e r v i c es A S T ER W T TC Inst. Nat. de Stat. ( F I N) A E NA - A e r o p u e r to de P a l ma de M a l l o r ca N o rd Info G m bH M E W C AT - M i l os E u r o p e an W o m e n 's C o o p e r a t i on for t he A d v a n c e m e nt in T o u r i sm St A n d r e ws T o u r i sm M a n a g e m e nt G r o up T he T o u r i sm C o m p a ny Mobility I n t e r n a t i o n al U n i v e r s i ty of T h e s s a ly A z i e n da di P r o m o z i o ne Turistica d el M a n t o v a no A R GE S a n f te Mobilitat N IT • M e s se Berlin (ITB) B I T, M i l a no W a t ch TV P r è s. C o n s i g l io M i n i s. T u r i s mo Instituto M u n i c i p al de F o r m a t i on y E m p l eo ( A y u n t a m i e n to de G r a n a d a) No projects 95: Total 1995: — • iMean value 95: Maximum 95: IMInlmum 95: ! 40000 40000 120000 40000 120000 70000 40000 70000 40000 70000 120000 120000 70000 20000 70000 120000 259700 70000 27900 205000 499628 7500 9500 66742 ! 7500 22100 12000 146450 130000 130000 ' 230000 130000 230000 130000 130000! 70000 i 230000 j 40000 j 130000 i 230000 i 130000 130000 70000 230000 130000 500240 84478 238792 38630 i 1376701 156486 j 189390]^ 6310001 130000 | 91380! 60700 ! ! i j ; j j i ! i j j i i j j : | ! j j j I ! | ! j I ! j | 178300 I i j i j : j j j ' \ 195757 127800 30000 152971 98552 190000 98749 99840 66121 40000 60000 163159 l l 69 ; 8 7 6 4, '000 ECU 127015. ECU 631Ö00; ECU 7500' ECU 1 1 ! 1j 1 1 1 • ti 1 ; 1 i 1 ; 1; 11 ii 1 1 1 1! 1 1 1 11i 1 i 1 ! 1 j 6! 6i 6i 6| li 1 j 1 1 : 1 ! 1! ij 1 j il 1 i 1; 1 j l| i| t| i| M i| 1! 3 2! 32 ' 32 j 32 j 321 6j 1 ! 6; 32 i 6 6j 6 8 6 6 6 1 1 ! 5i t| 11 *j j 7^ EVALUATION OF THE ACTION P UN TO ASSIST TOURISM APPENDIX II - CHECKLIST FOR INTERVIEWS OF KEY INFORMANTS • Final Report - V2. 0 "97 EVALUATION OF THE TOURISM ACTION PLAN PROGRAMME - CHECKLIST 1 - Exposure to Tourism Action Plan PROMPTS: 1. 1- How familiar are you with the Tourism Action Plan programme? Please describe your exposure to Tourism Action Plan. 1. 2 - Please describe the objectives, the role of Tourism Action Plan as you perceive them? Did you perceive any significant change, evolution, trend? 1. 3 - If relevant, please describe your current involvement in area related to tourism policy. 2 - Interface with Tourism Action Plan (Co-Ordination. Complementarity. Overlap. Etc) PROMPTS: 2. 1 - Please describe the objectives of your programme and compare them with Tourism Action Plan in terms of: - objectives, priorities - instruments (means, techniques used) - processes. 2. 2 - In what manner and to what extent does Tourism Action Plan complement, duplicate, overlap or work at cross-purposes with other programmes? 2. 3 - Please assess the quality of the co-ordination between Tourism Action Plan activities and the activities undertaken by your programme. 3 - Assessment of the Rationale of Tourism Action Plan: Does the Programme Make Sense? PROMPTS: 3. 1 - Are the activities and outputs of Tourism Action Plan consistent with its mandate and realistically linked to the attainment of objectives? 3. 2- To what extent are the objectives and mandate of Tourism Action Plan relevant (in the past, present, future)? 3. 3 - What should Tourism Action Plan's role and activities look like in the future (exercise of wishful thinking)? 4 - Assessment of Impacts and Effects: What Has Happened As A Result of the Programme? PROMPTS : 4. 1 - What impacts and effects, both intended and unintended, resulted from carrying out Tourism Action Plan? 4. 2 - If relevant: do the (unintended ) negative effects outweigh the benefits of Tourism Action Plan? y* 4. 3 - Give examples, illustrations of success stories, also failures. 5 - Achievement of Programme Objectives: Has the Programme Achieved What Was Expected? PROMPTS : 5. 1 - In what manner and to what extent were the appropriate objectives achieved as a result of Tourism Action Plan? 5. 2 - What are the reasons for failures to meet objectives and can these be remedied? See above 4. 3 - Give examples, illustrations of success stories, also failures. 6 - Alternatives: Are There Better Wavs of Achieving the Results/Objectives? PROMPTS : 6. 1 - Are there most cost-effective alternative programmes which might equally achieve the objectives? 6. 2 - Are there more cost-effective ways of delivering the existing programme? 7 - Lessons. Recommendations. Suggestions. Best Practices 7. 1 - Any key'lessons/recommendations/suggestions to convey to Tourism Action Plan staff? 7. 2 - Any best practices from other programmes to convey to Tourism Action Plan staff? 8 - Overall Assessment 8. 1 - Main strengths of the Tourism Action Plan? 8. 2 - Main weaknesses/shortcomings of the TAP? 8. 3 - What should be done differently? ^r EVALUATION OF THE ACTION P UN TO ASSIST TOURISM APPENDIX III - EVALUATION FICHE FOR ASSESSMENT BY PW EXPERTS O final deport - V?. () w Price Waterhouse - Evaluation of the TOURISM ACTION PLAN Proforma for Assessment by Expert Consultant Status of Assessment U Discussed w i th Project Official BEFORE completion I I Discussed w i th Project Offical AFTER completion LI To be completed I I Pending issue(s) Project Title Contractant(s) Contract Number Project Official Documentation Used for Evaluation U Call for Tender I I Proposal by Consultant Li] Contract LU Proposal Assessments by DGXXIII I I I In-House Interim Evaluation I In-House Final Evaluation I I Final Report I I I Interim Report (only if final report not submitted) I Other Evidence If other, please specify: Vf Score (1-5) Comments 1 - Quality of Goal-Setting 1. 1- Clarity of objectives in call for tender 1. 2- Quality of goal-setting in proposal 1. 3- Degree of innovation in the European context 1. 4 - Is the project transferable? 1. 5 - Overall quality of project design Subtotal I I I 2 - Outputs of the Projects - Incidence of Effects Score (1-5) Comments 2. 1 - Degree of achievement of objectives in terms of quantity 2. 2 - Degree of achievement of objectives in terms of quality Subtotal 2. 3 - What if any are the weaknesses of the project? 2. 4 - What if any are the positive outcomes of the project? X X j ! i J j | ! j j j i : ! 1 i j ' j ci>t 3 - Final Report/Deliverable & Follow Up Score (1-5) Comments 3. 1 - Overall quality of final report (presentation, format) 3. 2 - Overall quality of final report/deliverable (contents) 3. 3 - Assessment of final deliverable in terms of distribution/dissemination( ie is the final deliverable of immediate use?) Subtotal I I -n 4 - Compliance with Article 4 of the Council Decision (13 July 19921 Score (1-5) Comments 4. 1 - Cost-effectiveness 4. 2 - Impact on the Community tourist industry 4. 3 - Facilitate development of SMEs 4. 4 - Improve quality of tourist services i l 4. 5 - Encourage I competition within EU 4. 6 - Increase competitiveness of EC tourist services | 4. 7 - Conducive to preserving and protecting the environment 4. 8 - Conducive to preserving and protecting the cultural heritage I 4. 9 - Conducive to preserving and protecting integrity of local populations 4. 1 0- Conducive to improving the provision of j information and to the protection of tourists j Subtotal i I L , » : ^ 5 - Overall Assessment of the Project Score (1-5) Comments Overall Assessment of the Project 6 - Other Comments 7 - Pending Issues. Questions. Queries ^ EVALUATION OF THE ACTION PLAN TO ASSIST TOURISM APPENDIX IV - EVALUATION FICHE FOR ASSESSMENT BY CONTRACTORS O Final Report - V2. 0 % Price Waterhouse - Evaluation of the TOURISM ACTION PLAN Proforma for Assessment by Project Contractors Thank you very much for agreeing to help us in this important evaluation commissioned by the European Commission (DGXXIII). Please note that individual responses will remain strictly confidential to Price Waterhouse and no information about your assessment of individual projects will be provided to the European Commission. We will aggregate and analyse the results prior to reporting to the European Commission. If you consider that a question does not apply to vour project, please say so. This document contains two sections: Section A - Project Description and Section B - Assessment by Contractor. Section B is made of three subsections: Achievement of Objectives; Project Implementation; Lessons, Recommendations, Suggestions, Best Practice. A - PROJECT DESCRIPTION A1 - Project Title A2 - Year started: A3 - Project Description (full description, maximum 10 lines) A4 - Principle contractor names, not acronyms): If consortium, please name all participating organisations (give full A5 - If project co-financed, please name other bodies involved in co-financing (give full names, not acronyms): A6 - Please name other stakeholders and project partners (ie excluding TOURISM ACTION PLAN and Other CO-financing bodies) of the project - Stakeholders are groups and individuals that have an interest in the outcome of the project, such as: international agencies, national administrations, research institutes, consulting firms, project implementing agencies, andjntended beneficiaries. ?? A7 - State of advancement: U Not started I I I I I I Abandoned I Still ongoing but NOT delayed I Still ongoing but delayed I Completed and final report submitted I Completed but no final report submitted U Other A8 - If project not started, abandoned or delayed, give reasons: A9 - If final report submitted, please give date of submission of the final report: MONTH: YEAR: A10 - If project completed but final report not submitted, give reason and expected date of submission: A11 - Type of Project: ( LI Pilot Project I I Research Study LI Conference I I Publication U Other A 12 - If other, please specify: A13 - Countries - Please give specific countries where the project is taking place : A14 - Please give other sources of funds (ie other than DGXXIII-TOURISM ACTION PLAN): AI 5 - COMMENTS - Please give any further comments on project description: f> B - ASSESSMENT BY CONTRACTOR B1 - A c h i e v e m e nt of O b j e c t i v es (including i m p a c t) B1. 1 - If any, please specify target group(s)- Target Groups are the intended beneficiaries of the project, the groups that should benefit from it. If no target group(s), please explain why. B1. 2 - Please specify the main initial objectives of the project, starting with the most important one: Objective 1 (most important): Objective 2: Objective 3: Other objectives, if any: B1. 3 - Please rate the degree of attainment of these objectives - Tick only one box Attainment of Project Objectives Not at all successful Not very successful Fairly successful Very successful Do not know Not relevant " ' Objective 1 (as defined above) Objective 2 {as defined above) Objective 3 (as defined above) Objective 4 (as defined above) Objective 5 (as defined above) Overall Assessment i i I i j i j | j i ! B1. 4 - Main Indicators of Achievement Please give the main indicators of achievement specified for the project, which may be either quantitative (ie expressed in numbers) or qualitative (ie expressed in words): Indicator 1 : Indicator 2: Indicator 3: Other indicators, if any: 3f B1. 5 - Degree of Achievement of Performance Indicators Please indicate the extent to w h i ch the performance indicators have been attained. Indicator of Achievement Target(s) initially planned Actual outcome(s) at completion Reasons for differences from target Indicator 1 (as defined above) Indicator 2 (as defined above) Indicator 3 (as defined above) Other: i i j. i Benefits and Negative Effects Arising from the Project B1. 6 - Please give the main benefits arising from the project: Benefit 1: • i i Benefit 2: Benefit 3: Other benefits, if any: B1. 7 - If any, please give the main negative effects arising from the project: Negative effect 1 : Negative effect 2: Negative effect 3: Other negative effects, if any: B1. 8 - What would have happened in the absence of TOURISM ACTION PLAN funding? I I I The project w o u ld NOT have taken place I The project w o u ld have taken place but LATER l_J The project w o u ld have taken place but AT A SMALLER SCALE LI Don't k n o w / no opinion I. J Other If other, please specify: 1^ B1. 9 - COMMENTS - Please give any further comments on achievement of objectives: E2 - Project Implementation Changes in Project Design B2. 1 - Were there significant changes in project design such as changes in scope, objectives, target groups, approach? YES NO B2. 2 - If yes, please specify: B2. 3 - Please give the reasons for these changes in project design? Delays B2. 4 - Was the start of the project delayed? YES NO B2. 5 - If yes: By how many months? MONTHS B2. 6 - If yes: Reasons for these delays? B2. 7 - Was the project completed on time? YES NO B2. 8 - If no: By how many months was the project delayed? MONTHS B2. 9 - If no: Reasons for these delays? Cost Overruns B2. 10 - Was the project completed within the initial budget? YES NO B2. 11 - If no: Give size of cost overrun (final budget divided by initial budget): ECU B2. 12 - If no: Reasons for cost overruns? <?• B2. 13 - An Index for Assessing Project Implementation Please help us to assess the implementation of the project. Please tick one box only per row. Indicators Poor Very poor Average Good Very good Don't k n ow Not relevant A - Planning & Preparation of Project : A1 - Clarity of objectives A2 - Quality of project design A3 - Effectiveness of the partner(s)' participation in preparation & planning B - Dissemination B1 - Follow up of project after completion B2 - Dissemination of main results C - Management by TOURISM ACTION PLAN staff CI - Financial & administrative monitoring by TOURISM ACTION PLAN staff C2 - Overall efficiency of TOURISM ACTION PLAN staff C3 - Responsiveness of TOURISM ACTION PLAN staff D - Co-ordination D1 - Quality of dialogue between TOURISM ACTION PLAN staff and other partners D2 - Co-ordination w i th other EU departments and non EU agencies Your overall assessment of the project implementation ! I | ! i i i i i i I i i | i i i i i | ! i i ! i 1 1 i ! i 1 i j •Sjl B2. 14 - COMMENTS - Please give any additional comments on project implementation: B3 - LESSONS. RECOMMENDATIONS. SUGGESTIONS. BEST PRACTICE B3. 1 - Any key lessons/recommendations/suggestions to convey to the TOURISM ACTION PLAN staff? B3. 2 - Any best practice to convey to the TOURISM ACTION PLAN staff? Have you any comments to make about this proforma? If yes, Price Waterhouse would be very grateful if you could indicate how to improve it: Completed by; Name: Position: Tel number: Fax Number: Date: Thank you very much for your co-operation Please fax the completed document t o: Price Waterhouse Project TOURISM ACTION PLAN - EC SERVICES c/o Luc MOENS Fax: +44 171 939 3474 Tel: +44 171 939 3331 ^ EVALUATION OF THE ACTION P UN TO ASSIST TOURISM APPENDIX V - CHECKLIST FOR CASE STUDIES Jlk fil? Final Report - V2. 0 ?t CASE STUDIES ASSESSMENT BY KEY INFORMANTS NAME OF THE CASE STUDY: €lF ASSESSMENT OF PROJECT BY KEY INFORMANTS - CHECKLIST Foreword A very happy New Year and thank you for your co-operation. You will find below a list of prompts/questions for each issue we need to address to complete this case study. The objective of the interview we wish to set up with you is noj to discuss in detail every item in this checklist. We wish to focus on the areas where your contribution is most valuable and relevant. If your organisation was the main contractor for this project, you will also receive from Price Waterhouse a short questionnaire designed to record descriptive information and to collect the contractor's views on the project implementation. Please return it completed as soon as possible as we have to report to the Commission by the end of January 1996. Introduction/Interface with the Case Study A. B. Involvement in the project: since/until when? Role? Exposure to the Tourism Action Plan: How familiar are you with the Tourism Action Plan programme? Preparation & Rationale 1. 2. 3. 4. 5. Origin of the project: who initiated the project? Brief history/background. Rationale: principles underlying the project? Justification? Which problems is it addressing? Main relevant characteristics of the environment in which project is taking place? Describe preparation and planning of the project. Briefly describe how the consultant contracts have been awarded and the reasons for the selection. Summarise key dates and milestones (including future ones if project not completed), and main (realised or expected) outputs/events (reports, key meetings, seminars/workshops, other key events). Stakeholders & Kev Informants 6. Please name all important stakeholders and describe their role/contribution. Stakeholders are groups and individuals that have an interest in the outcome of the project such as: other EU and non-EU international agencies, national administrations, research institutes, consulting firms, project implementing agencies, and intended beneficiaries. Objectives 7. If any, please specify target group(s)- Target Groups are the intended beneficiaries of the project, the groups that should benefit from it. If no target group(s), please explain why. 8. Main initial objectives of the project, starting with the most important one: v CASE STUDIES ASSESSMENT BY KEY INFORMANTS NAME OF THE CASE STUDY: • Objective 1 (most important): Objective 2: Objective 3: Other objectives, if any: Please rate the degree of attainment of these objectives - Tick only one box per row in the table below. Not at all successful Not very successful Fairly successful Very successful Do not Know Not Relevant Attainment of Project Objectives Objective 1 (as defined above) Objective 2 (as defined above) Objective 3 (as defined above) Objective 4 (as defined above) Objective 5 (as defined above) Overall Assessment Main Indicators of Achievement 10. Please give the main indicators of achievement specified for the project, which may be either quantitative (ie expressed in numbers) or qualitative (ie expressed in words): Indicator 1 : Indicator 2: Indicator 3: Other indicators, if any: Ô<C CASE STUDIES ASSESSMENT BY KEY INFORMANTS NAME OF THE CASE STUDY: • 11. Please indicate in the table below the extent to which the performance indicators defined above have been attained. Indicator of Achievement Target (initially planned) Actual (at completion) Reasons for differences from target Indicator 1 (as defined above) Indicator 2 (as defined above) Indicator 3 (as defined above) Other: Interface of Tourism Action Plan with other programmes/policies (Co-Ordination. Complementarity. Overlap. etc) 12. 13. In what manner and to what extent does Tourism Action Plan complement, duplicate, overlap or work at cross-purposes with other EU and non-EU programmes? Please assess the quality of the co-ordination between Tourism Action Plan activities and the activities undertaken by other EU and non-EU programmes. Impacts and Effects: What Has Happened As A Result of the Programme? 14. What positive impacts and effects, both intended and unintended, resulted from carrying out the project? 15. What negative impacts and effects resulted from carrying out the project? Project Implementation Monitoring & Evaluation 16. Describe procedures/arrangements to monitor the project implementation 17. Describe procedures/arrangements to evaluate the project during and after implementation V- CASE STUDIES ASSESSMENT BY KEY INFORMANTS NAME OF THE CASE STUDY: Changes in Project Design • 18. Were there significant changes in project design? If yes, please specify and give the reasons for these changes in project design? Delays 19. Was the start of the project delayed? If yes: By how many months? If yes: Reasons for these delays? 20. Was the project completed on time? If no: By how many months was the project delayed? If no: Reasons for these delays? Cost Overruns 21. Was the project completed within the initial budget? If no: Give size of cost overrun (final budget divided by initial budge) If no: Reasons for cost overruns? Dissemination & Follow Up 22. Has the project results been disseminated? What was the follow up, and who did it? Has the project been replicated? 23. (If relevant) For how long are the operational cost (partly) covered by Tourism Action Plan? What will happen next? Lessons. Recommendations. Suggestions. Best Practices 24. What are the reasons for failures to meet objectives and can these be remedied? 25. Any key lessons/recommendations/suggestions for future projects? 26. Which elements can be replicated, under which conditions? OVERALL ASSESSMENT 27. Main strengths of the project? 28. Main weaknesses/shortcomings of the project? 29. Contribution/value added by Tourism Action Plan? 30. What would have happened in the absence of the Tourism Action Plan funding? Would the project exist? If yes, would it be different? 31. What would you do differently? tjcl EVALUATION OF THE ACTION P UN TO ASSIST TOURISM APPENDIX VI - COUNCIL DECISION OF 13 JULY 1992 0 Final Report-V2. 0 f? No L 2 3 1 7 26 Official Journal pf the European Communities U. 8. 92 COUNCIL DECISION - of 13 July 1992 ou a Community action plan to assist tourism ( 9 2 / 4 2 1 / E E C) THE COUNCIL OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard Economic Community, and thereof to the Treaty establishing the European in particular Article 235 Having regard to the proposal from the Commission (*), to Whereas tourism can make an effective contribution achieving economic and social cohesion in the Community and whereas a harmonious development of economic activity, continuous and balanced expansion, a higher standard of living and closer relations between the States which it links; it can promote the Community in Having Parliament (2), regard to the opinion of the European Whereas the measures tô be implemented under the action plan must comply with certain criteria in particular the need to comply with the subsidiarity principle; Having regard to the opinion of the Economic and Social Committee (J), tourism occupies an Whereas economy of the Member States, with representing a large potential source of employment; the tourist activities important place in Whereas tourism allows people of all kinds to gain ^ b t a er knowledge of Europe's cultural roots and of the cultures and ways of life in the Member States, thus making a contribution 'European citizenship'; the progress of idea of the f to Whereas the results of should be taken into account; the European Year of Tourism in view of the above, Community Whereas, action regarding tourism should take the form of a strengthening of the' horizontal approach to tourism in Community and national policies, and of the implementation of specific measures, and whereas that apporach should also include coordination of the measures undertaken by Commission departments which certain Community policies, in particular transport policy, have a major the Community; in the various regions of tourism; whereas impact on tourism affect Whereas tourism in the Community will have to show consideration for local populations and for the natural 2nd culrural environment, in order to improve the quality of services offered; Whereas free competition should be preserved in the sector, both for the benefit of consumers, and in order 10 promote small and medium-sired enterprises (SMEs); it is necessary Whereas to encourage not only better integration of tourism into the various Community policies but also close cooperation between all public and private bodies in the sector, including representatives of tourist regions, and whereas the implementation at Community level of à number of specific measures, complementary to those taken at national level, is the best way of achieving such any distortion of cooperation, while competition which may be caused; avoiding Whereas the Community can contribute to improving the quality and competitiveness of the Community's tourism services on offer, by encouraging a joint apporach to the tourism, by medium-term problems /• promoting the development of the tourist industry and the diversification of tourist activity and the development of - transnational measures, and by developing the promotion third the main markets of facing European tourism on of European countries; Whereas statistics on forward analysis of new types of tourism carried out; tourism should be developed and Whereas a, plan of three years' duration is called for; (') O J N oC 120. 12. >. 1992. p. I J. (l) OJ No C 07, \(. J. 1992; p. US. (J) OJ No C 1 9. 24. 2. J 9 9 2. p. 4 J. W h e r e as an a m o u nt of F. CD 18 m i l l i on is d e e m ed n e c e s s a ry to i m p l e m e nt this p l a n; sC-6^ 13. 8. 92 Official Journal of the. European Communities No L 2 3 1 / 27 Whereas the amounts to be committed for the financing of the plan will have to come within the Community' financial framework in force; The Commission shall refer to the committee referred to in paragraph 2 and. the Council those initiatives adopted in the framework of Community policies which hav<- a major effect on tourism. Whereas procedures should be laid down for the exercise of the powers for implementing this plan conferred on the Commission pursuant to Decision 8 7 / 3 7 3 / E EC ( ' ); Whereas the Treaty does not provide for any powers for the adoption of this Decision other than those mentioned in Article 2 3 5, HAS DECIDED AS FOLLOWS: Article I A Community action plan to assist tourism shall be drawn up. The measures forming the subject of this plan are contained in the Annex. i Article 2 I. The duration of the action plan shall be three years from 1 January 1993. 2. The Commission shall be assisted in implementing the action plan by a committee composed of representatives of the Member States and chaired by the representative of the Commission. the measures The representative of the Commission shall submit to the committee a draft of to be taken. The committee shall deliver its opinion on the draft within a time limit which the chairman may lay down according to the urgency of the matter. T he opinion shall be delivered by the majority laid d o wn in Article 148 (2) of the Treaty in the case of decisions which the Council is required to adopt oh a proposal from the Commission. The votes of the the committee shall bc_weighted in the manner set out in that Article. The chairman shall not voce. the Member States within representatives of if these measures are not The Commission shall adopt measures which shall apply immediately. However, in accordance with the opinion of the committee, they shall be communicated the Council to the Commission shall defer In forthwith. application of the measures which it has decided for a period of two months from the date of communication. by that event the Commission 2. The Community financial resourcesdecmed necessary for its implementation amount to EC(jM8/nillion and shall fall within the Community financial framework in force. The Council, acting by a qualified majority, may take a different decision within the time limit referred to in the previous paragraph. shall determine the appro 3. The budget authority priations available for each into account the principles of sound management referred to in Article 2 of the Financial Regulation applicable to the general budget of the European Communities. financial year, taking Article i the action plan I he Commission 1. into shall put jpc. < on. In order to fulfil the objectives of the plan, it may •. i icrtakc measures other than those set out in the *Vnn:\, where, exceptionally, additional action is required n order to carry out one of the measures in full. Such idditional action shall be assessed to rxisting priorities and to available financial resources. The Commission shall coordinate the action with the various Community policies, and through the various Dircctoratcs- current icncral rocedures. in relation both accordance concerned, with in ) OJ No I. 197. IK 7. 1987. p. J. l. Article 4 1. The measures must be consistent with the principle of subsidiarity. 2. A selecrion shall be m a d e, for the diflercnc measures proposed, by reference to the following criteria: (a) the measures muse be cost-effective and make a significant impact on the Community tourist industry; (b) they niusr facilitate industry with particular medium-sized businesses; the development of the reference to small tourist and (c) they must help tourist services; improve the quality of Community (d) they must Community increase Community toiimt services on the world market; the rhc competitiveness of encourage and competition within /OOA No L 2 3 1 / 28 Officiai Journal of the European Communities 13. 8. 92 (e) they must be conducive to preserving and protection the quality of the natural environment, the cultural heritage and the integrity of local populations; (f) they must be conducive to improving the provision of information and services and to the protection ot tourists. be through shall 3. The measures coordination with if the national necessary, with the regional or local authorities as well, so as to take account of the for regional development. importance of tourism authorities and, implemented Article 6 The Commission shall regularly evaluate the results of the action plan. This evaluation Will include wherever possible measurable outputs of the plan and be in accordance with the criteria ia Article. 4. The committee will be informed by the Commission of the latter's evaluation of the plan, and of the results thereof. No later than 30 June 1995, the Commission will submit a report on this evaluation to the European Parliament and the Council. On the basis of that report, the Council shall decide, in accordance with the provisions of the Treaty, whether or not to extend the plan for a further pe'riod. Article 5 Done at Brussels, 13 July 1992. Every year from the date of adoption of the action plan, the Commission, in a report to the European Parliament and the Council, shall evaluate the Community's activities which affect tourism. For the Council The President J. CUMMER A^1 1 3. 8. 92 Official Journal of the European Communities. No L 231/29 I. C O M M U N I TY M E A S U R ES TO ASSIST T O U R I SM ANNEX 1. Improving knowledge of measures the tourist industry and ensuring greater consistency of Community Community action is intended to improve the consistency of the measures taken to assist tourism by increasing knowledge of its characteristics, components and development. This will be carried out by means o( the following measures: (a) development of C o m m u n i ty statistics on tourism; (b) detailed studies aimed at improving knowledge of tourism as an activity, assessment of the impact of current Community, policies to. assist tourism, forward analysis of new types of tourism, and the preparation of strategies adapted to keep pace with d e m a n d; (c) consultation of tourism professionals within the C o m m u n i t y. 2. Scaggering of holidays Community action is designed to p r o m o te a better seasonal distribution of tourism. This will be carried o ut by means of the following measures: (a) support for the setting-up of an international framework ,whose purpose would be to exchange information and monitor the activities of governments and the tourist industry; (b) support for measures aimed at coordinating actions and strategies to encourage the use of tourism infrastructure and facilities outside the peak season. 3. Transnational measures C o m m u n i ty action is designed to promote transnational tourist development initiatives covering many different specialist sectors of the industry. This will be carried out by means of the following measures: (a) support foe cooperation between border regions; (b) support for transnational initiatives contributing to rhe improvement of tourist information, in particular those using new technology; (c) development of tourist cooperation with Central and Eastern Europe and the Maghreb through the transfer of know-how on training and the implementation of strategies for promotion, as well as on marketing and tbe creation of small and medium-sized tourist enterprises; (d) support for tourist and technical cooperation in the context of partnerships between towns; (c) support for. pilot projects aimed at cooperation between the public and private sectors for the development of traditional tourist regions in decline as well as less developed rural regions. 4. Tourists as consumers Community action aims to support initiatives which improve the information of tourists and their protection, time-share zs existing classification arrangements, over-booking and procedures (or redress. in areas such signposting symbols, systems, 5. Cultural lourism Community action is designed both to highlight the importance of the cultural heritage for tourism and to promote a greater knowledge of the cultures, traditions and ways of life of Europeans. /&} 1 3. 8. 92. -. »• No L 2 3 1 / 30 Official J o u r n al of t he E u r o p e an C o m m u n i t i es This will be carried out by means of the following measures: (a) support for initiatives to develop new European cultural tourism routes, in cooperation with the - Member States, regions arid local authorities concerned, and to disseminate information on these routes by means of brochures and publications; (b) support for the exchange of experience in the field of visitor management techniques; (c) promotion and assistance in the use of European networks enabling tourist operators and cultural institutions to exchange experience, especially as regards highlighting the value of cultural heritage. 6. Tourism and the environment The aim of Community action in the area of the interaction between tourism and the environment is to ensure that the environment is more fully taken into account. This will be carried out by means of the following measures: (a) support for initiatives aimed at informing arid increasing the awareness of tourists and suppliers of services about the interaction between tourism and the environment and in particular through the creation of a European environmental prize; (b) support for innovative pilot projects to reconcile tourism and nature protection at local or regional level, in particular coastal and mountain areas, nature parks and reserves, e. g. by measures for the guidance of visitors; (c) support for the development of networks involving transnational exchanges of experience, including experience of environmental problems and their possible solution through visitor management at sites; (d) support for initiatives encouraging forms of environment-friendly tourism. i 7. Rural tourism I Community action in this field is designed to develop tourist activities in a rural environment, notably farm tourism, small family-run hotels or facilities set up by associations or local authorities. ( This will be carried out by means of the following measures: (a) support for partnership iniriatives between operators at local, regional, national or European level, to facilitate exchanges of experience and the transfer of good practice through the organization of visits, seminars, exchanges of experts and the development of transnational pilot schemes, in particular in the field of vocational training; (b) improved information for rural operators and better access for them to the various Community aid schemes available for rural tourism, in-particular through the publication of documencs for mass circulation and the publication of an operators' manual; (c) cncouragcmcnr for. improving the quality of rural tourism supply and support for measures to facilitate access to tourism in a rural environment. 8. Social tourism Community activity in this field seeks to facilitate access to tourism by groups of people who. for various reasons, but especially for social or health reasons, have difficulty in raking holidays. This will be carried out by means o( the following measures: (a) shared information at Community level bctwecri public and private sector partners concerning the various methods used in the Member States to encourage holiday-taking by certain categories of tourists; (b) support for che coordination between Member. States of measures aimed at eliminating barriers to the development of tourism for the disabled, and for the exchange of information in this field. 9. Youth tourism Community action in this field is. through support for existing Community policies, aimed both at promoting young people's knowledge of cultures and lifestyles'in the various Member States and at making ir easier for young people to take holidays. / l^ 1 3. 8. 92 ' O f f i c i al J o u r n al of t he E u r o p e an C o m m u n i t i es - /. No L 2 3 1 / 31 This will be carried out by means of the following measures: (a) a feasibility study into establishing links between 'youth cards'; (b) support for research into the need to create a network of exchanges with regard to 'European classes' (school travel for pupils frorii several Member States). ,. ' 10. Training Community action in this field is aimed, through support for existing Community policies, at making the tourist industry in the Community more competitive through support for increased professionalism in Community tourism. This will be carried out by means of the following measures: (a) dissemination of information among young people on tourist resources and profession; (b) support for ongoing measures to draw up professional profiles for the industry and improvement of mutual information on the qualifications attained in the various Member States; (c) encouragement of the participation of tourist businesses and their employees in existing Community training p r o g r a m m es and measures; (d) s u p p o rt for transnational cooperation projects between universities, tourism schools, tourism professionals, or the authorities concerned, especially for training in the fields of rural, cultural and environmental tourism; (c) support for networks aimed at improving the quality of vocational training so as to raise the quality of tourism services. , ) 11. Promotion in third countries Community action in this field is directed at making Europe a more attractive destination for tourists from distant countries. This will be carried o ut by means of measures confined to pilot projects to promote Europe as a tourist destination on the markets of distant countries, particularly North America and J a p a n, whose growth is likely to have an impact on tourism within the Community. II. T I M E T A B LE OF PRIORITIES When implementing measures in accordance with thé procedure laid d o wn in Article 3, prioriry will be given for 1 9 9 3. to the following measures. These priorities may be modified for the financial years 1 9 9 4 / 95 according to the procedure referred to in Article 3 (2). Priority measures for 199J: 1. Improving knowledge of measures: the tourist industry and ensuring greater consistency of Community (a) development of C o m m u n i ty statistics on tourism; (b) detailed studies aimed at improving knowledge of tourisme as an activity, assessment of the impact of current C o m m u n i ty policies to assist tourism, forward analysis of new types of tourism and the preparation of strategics adapted to keep pace with demand; (c) consultation of rourism pofcssionals within the C o m m u n i t y. 2. Slaggering of hotidays: (a) support for the setting-up of an international framework whose pruposc would be to exchange information and m o n i t or the activities of governments and the tourist industry. /U>^ No L 2 3 1 / 32 -''i' ' Official Journal of the E u r o p e an Commurtities. 1 3 : 8. 92 '"$. Transnational measures: >. •. '•;. (a) support of cooperation between border regions:. ' •; (b) support for transnational initiatives contributing to the. improvement of tourist information, in particular those using new technology;. ^ ,. (c) development of tourist cooperation with Central and Eastern Europe and the Maghreb through the transfer of know-how on training and the implementation of strategics for promotion, as wclj as on marketing and the creation of small and medium-sized tourist businesses. 5. Cultural tourism: (a) support for initiatives to develop new European cultural tourism routes, in cooperation with the Member States, regions and local authorities concerned, and to disseminate information on these routes by means of brochures and publications; (b) support for the exchange of experience in the field of visitor management techniques; 6. Tourism and the environment: (a) support for initiatives aimed at informing and increasing the awareness of tourists and suppliers of services about the interaction between tourism and the environment and in particular through the creation of a European environmental prize; (b) support for innovative pilot projects to reconcile tourism and nature protection at local or regional level, in particular coastal and mountain areas, nature parks and reserves, e. g. by measures for the guidance of visitors; (c) support for the development of networks involving transnational exchanges of experience, including experience of environmental problems and their possible solution through visitor management at sites; (d) support for initiatives encouraging forms of environment-friendly tourism. 7. Rural tourism: (b) improved information for rural operators and better access for them to the various Community aid schemes available for rural tourism, in particular through the publication of documents for mass circulation and the publication of an operacors's manual; (c) encouragement for improving the quality of rural tourism supply and support for measures to facilitate access to tourism in a rural environment. 8. Social tourism: (b) support for the coordination between Member States of measures aimed at eliminating'barriers to the development of tourism for the disabled, and for the exchange of information in this field. 10. Training: (b) support for ongoing measures to draw up professional profiles for the industry and improvment of mutual information on the qualifications attained in the various Member States; (c) encouragement of the participation of tourist businesses and their employees in existing Community training programmes and measures; (d) support for transnational cooperation projects between universities, tourism schools, tourism, professionals, or the authorities concerned, especially for training in the fields of rural, cultural and environmental tourism. * I I. Promotion in third countries: Pilot projects to promote Europe as a tourist destination on the markets of distant countries, particularly North America and Japan, whose growth is likely to have an impact on tourism within the Community. yt*'6> EVALUATION OF THE TOURISM ACTION PLAN TO ASSIST TOURISM APPENDIX VII - LIST OF CONTACTS • Final Report - V2. 0 SI-<V? APPENDIX VII EVALUATION OF THE COMMUNITY ACTION PLAN TO ASSIST TOURISM ~ | L I ST OF C O N T A C TS { e x c l u d i ng DG X X I l l) No Narra» __. __ Qmanlwtipn ETOA ETC AIT/FIA ECTAA Deutscher Stadte und Gemeintebund (D) EUTO WTTC HQTREC ECATRA I A TA ETAG UFTAA European Travel Monitor (Munich, D) Luxembourg Finland France Greek National Tourism Organisation Belgium 1 Daniela Hesse-Wagner 2 Robert Hollier 3 Lisa Davies 4 De Blast 5 E Giesen 6 W Burnett 7 G Llpman 8 M Sequaris 9 F H Aldous 10 Mr Smithies 11_ L Lickorish 12 Lepage 13 Mr Freitag 14 R Zimmer 15 Bent Pilström 16 JL Deroide 17 E Hadzinikolaou 18 Claude Pirard 19 Dr. ssa. Cesarina Misiani Dipartimento del Turismo (I) 20 Keith Gibbins 21 Teresa Castillo 22 Shane O'Neill 23 Paul Bates 24 Ciaran Tuite 25 JP Bastos Salazar Leite Directorate General for Tourism (P) 26 Mr Schneider 27 L Harrison Department of National Heritage (UK) Ministeriö de Comercio y Turismo (E) Department of Trade & Tourism (IRL) Department of Trade & Tourism (IRL) Borde Faille (IRL) Bundesministerium fur Wirtschaft (D) European Parliament European Parliament European Parliament Committee of the Regions Economic & Social Committee _ 28 E McMillan-Scott 29 P Cornelissen 30 Mr Hansen 31 Giacomo Regaldo 32_ Kirchberger 33 Van Hasselt 34 E_Power 35 D Givord 36 Cornaert 37 M Lepelletier 38_ B Weherns 39 Manuel Ruiz Sanz 40 Xavier Coyer 41 Danae Penn 42 Pyrhus Mercouris 43 Mr Enthoven 44 T O'Dwyer 45_ G Barrett 46 E Pongas 4_7_ Professor V Middleton 48 E Pad 49 Mr Dupeyras 50 Prof John O'Hagan 51 George Moustakas 52 Palle Damkjaer 53 Rene Ladiges 54 Elsisabeth de Bodinat 55 Christine Bussière 56 Yves Cornu 57 Sylvie Blangy 58 Paolo Bongini 59 Gerry Carver 60 A de Varax 6^ Elizabeth Jeffries 62 Hans Domenicus 63 Kai Geiger 64 Jan Kobernuss 65 Falco de Clerck 66 Andrew Lennox 67lCarlos Freite 68 Ana Alonso 69 JEulogio Bordas I j I ; I _" DG XXII Air Transport Policy - DG Vii DG XVI - Regional Policies Rural Development - DG VI DG XI DG VII DG V DG V DG V DG VII DG X DG XI DG XXII DG VIII Eurostat World Trade Organisation (WTO) OECD Trinity ColjegeJDublin. IRL) International Interactive Multimedia Hjoerring Business College (DK) Hjoerring Business College (DK) Agence Vitesse (Paris. F) Agence Vitesse (Paris, F) HTL - Bossard Sociologie (Paris. F) Expert (Montpellier. F) Regione Toscana (Florence. I) L&R Leisure (Haywards Heath. UK) Office du Tourisme (Lyon. F) Greater Manchester (UK) Amsterdam Tourist Office (Amsterdam. NL) IfB (Konstanz. D) Institute fur Freizeit (Cologne. D) Institute for Service Management (Leeuwarden. NL) Contrai College of Commerce (Glasgow. UK) |A(thur Andersen (Lisbon. P) ]Di;lvico Bates (Madrid, E) ITHF? ( B a r c e l o n a, E) ; j j I _ yfj] EVALUATION OF THE ACTION PLAN TO ASSIST TOURISM APPENDIX VIII - ASSESSMENT BY KEY INFORMANTS flU In this Appendix, we give a summary of the assessment made by the key informants (professional associations representing industry interests, representatives of the Member States, independent experts, Commission officials from other Directorates General). The views expressed are not necessarily shared by Price Waterhouse. Exposure to the Plan The vast majority of interviewees are familiar with the Plan, although some of them consider their knowledge of the plan stems from extensive contacts and length of time within the industry, rather than from the Plan's contact with the tourism organisation. Whilst many interviewees have only a more general understanding of the Plan, certain interviewees feel they have more of a knowledge of individual projects rather than an understanding of the Plan's strategy itself. Many interviewees gained familiarity with the Plan as a result of attending Management or Consultative Committees. The degree of familiarity with the Plan by officials from other Directorates General appear to be the lowest. An important feature is the background of the interviewees, especially which part of the travel and tourism industry they represent. There is a strong tendency for the "major players" in the industry such as the organisations representing the European travel agents and tour operators to consider that the Plan focuses mainly on peripheral tourism issues (green / social) and not on the key mainstream issues such as transport links and infrastructure. On the other hand, organisations such as those representing tourist offices in local communities consider the Plan only consults major forces in the industry and does not seek or take account of the views of other important but less powerful representatives. Interface with the Plan The interviewees have highlighted a number of organisations, particularly at the "global" level working towards the same broad objectives as the Plan: creating jobs by stimulating tourism and developing tourism with due regard for the environment. Whilst the Plan consults regularly with these organisations through attendance at meetings, advisory committees etc, it is felt that there is a need for the Plan to ensure greater coordination with the strategies of these other organisations. In particular, difficulties were expressed vis-à-vis the ability to co-ordinate what member states are doing with what the EU is doing. One interviewee felt that the Plan was a "small scale" model of what an overall strategic programme of Travel and Tourism in Europe should be aiming to achieve. Another common theme was that the Plan required much greater coordination and integration with the infrastructure projects handled by other DGs in the Commission eg air traffic control systems, transport measures for vehicles etc. Final Report - V2. 0 i*i EVALUATION OF THE ACTION PLAN TO ASSIST TOURISM APPENDIX VIII - ASSESSMENT BY KEY INFORMANTS O Rationale for the Plan 10 11 12 13 14 15 16 The majority of interviewees expressed a view on whether the Plan made sense. Whilst these interviewees generally felt that the overall framework was commendable and "going in the right direction", they considered the actual outputs and activities were too fragmented and that the individual projects were on too small a scale. There is a general view that undertaking these small projects spread over a number of different tourism aspects has made it difficult to achieve the Plan's objectives. A number of interviewees to date consider the activities have focused on peripheral issues eg cultural and social tourism rather than on the mainstream tourism industry which accounts "for about 80% of all tourism activity". Some also felt that the Plan had concentrated too much on theoretical issues and research studies. Even more importantly, many considered that the results of these studies had not been made available to a wide enough audience and in particular to those bodies and organisations that could make best use of them. One interviewee felt there was too much emphasis on supporting the public sector's role in tourism and that there were insufficient projects related to the private sector's role. I There is a general view that one of Plan's most valuable roles has been to act as a focal point for tourism within the EU and to get the many different stakeholders within the industry together and thinking about the same issues. To some extent, the Plan has acted as a catalyst for future action. Generally, interviewees think that the following factors have contributed to "the small and fragmented project" approach: a b c d e the need to satisfy a very broad framework of objectives ("a patchwork") the tendency to attempt to meet the needs of every lobby with an interest in tourism which has led to funding fragmented, small projects on a number of areas inadequate funding given the ambitious objectives of the Plan inadequate staffing of the Tourism Unit (both in terms of number and expertise) the lack of top level policy commitment and an insufficient authority vested in DG XXIll to enable it to fulfill adequately its coordination role with other EU mainstream policy areas such as Agriculture (DG VI) Regional Policy (DG XVI). 17 These factors have meant that, to date, the Plan has been unable to play a significant role in maximising tourism's potential contribution to economic growth and job creation. Final Report-V2. 0. /Vc EVALUATION OF THE ACTION PLAN TO ASSIST TOURISM APPENDIX VIII - ASSESSMENT BY KEY INFORMANTS Jtyk H lF Assessment of Impacts and Effects 18 19 Whilst a majority of interviewees consider that the net effects of the Plan are positive, several of them take the view that the negative effects have outweighed the positive effects. It is generally felt that the overall impact of the Plan on the competitiveness of the EU tourism industry has been very limited. 20 The Plan has had the following positive impacts: a b c brought Member States together for useful discussions on Tourism (catalyst role) increased the awareness of particular key issues amongst Member States, for example the environmental aspects enhanced cooperation on Tourism issues amongst Member States (eg through the consultation process of the Green Paper) d activated several sectoral/regional projects in Europe. The general opinion is that DG XXIll has done as well as it could have done, given the very broad framework for Plan and the constraints on funding. There is however a minority view that the implementation of the plan has been a "lost opportunity" and that the Unit has been ineffective. One reason sometimes given is the lack of tourism experience of most staff members. Travel agents and tour operators generally consider that the Plan has provided few benefits and has had little impact on the tourism industry. This sector and the industry generally feel they should have been consulted much more on the strategy at the outset. They generally felt that the Plan should have concentrated on the mainstream areas of tourism; that there should have been more effective coordination internally across the EU directorates responsible for Transport policy etc. as well as those responsible for the Structural Funds. There should also have been more coordination between other external organisations, especially those responsible for environmental issues. More emphasis should be placed on the great potential which the Tourism industry has for promoting sustainable development, and improving and maintaining the environment. Most representatives of the Member States contacted think that they need to be involved much more directly in the formulation of tourism policy and programmes, so that they take "ownership" of the programme and subsequently work actively together to implement it. The Plan has been regarded much more as the Commission's plan rather than that of the Member States'. There is a feeling that the Plan is "caught between two stools", ie in meeting the subsidiarity principle, yet still being expected to deal with core issues: if the Plan adheres to subsidiarity, then it may only add value in areas not seen as core such as social and green tourism. There is a view that many of the Plan's initiatives are related to local authority activities and not so much to the private sector. There is no unanimity on the effectiveness of the implementation of the Plan by the Tourism Unit. Whilst some interviewees feel that DG XXIll have done as well as they could "given the broad 21 22 23 24 25 26 27 28 Final Report - V2. 0 /JA /? EVALUATION OF THE ACTION PUN TO ASSIST TOURISM APPENDIX VIII - ASSESSMENT BY KEY INFORMANTS O framework and the constraints or funding", others take the view that the Commission has not been effective. The latter group gives evidence such as: cancelation of Conference on Quality of Tourism, lack of expertise in tourism, very long and bureaucratic procedures, delays in payment, lack of responsiveness of DG XXIll staff, lack of transparency in the selection of projects, poor execution of the budget (eg in 1994). 29 It is also clear from our interviews that the misallocations of funds have given the Plan a "bad name": the credibility of the Tourism Unit and of a possible EU tourism policy has been seriously tarnished. It has also to some extent created the some of the administrative difficulties and weaknesses referred to above. Relative Successes and Failures at Project Level 30 Interviewees cited the following as "successes" at project and study level: a b c d e f i Cultural itineraries, such as "Routes to the Roots" and "Art Cities in Europe" Baltic Sea Region Cultural Project A number of projects in the area of Tourism & the Environment (eg Prize) Certain projects in the area of information technology Projects developed in Greece to develop training modules on training, management and technical skills Senior citizens' and youth tourism; both were seen to be examples of projects which were expanding tourism in culturally and environmentally sensitive ways 31 The Directive of Community Statistics and certain conferences organised by the Tourism Unit are other activities which appear to have been appreciated. 32 Interviewees cited the following as relative "failures" at project and study level: a b c The study on "overbooking in hotels etc" was cited as unnecessary since it was looking at an issue already being resolved by the industry itself The promotion in the USA, "a monumental worry", a "complete waste of money" The failure of the promotion in Japan (1995 call for tender). Role and Activities in the Future 33 For the future, a number of common themes emerged, although there is no unanimity. Among the representatives of the Member States at the Management Committee, examples of common themes include: a more and better coordination and dialogue (partnership) with: (a) the EU directorates responsible for the relevant mainstream programmes such as Transport, Regional Policy, issues of Taxation and Single Currency (including a better Final R e p o r t - V 2. 0 /J AI EVALUATION OF THE ACTION PUN TO ASSIST TOURISM APPENDIX VIII - ASSESSMENT BY KEY INFORMANTS JKk f||F use of the existing EU instruments) (b) the national tourist strategies and plans (c) regional and local authorities, Chambers of Commerce and other industry stakeholders b c d e f formally recognise Tourism's potential in the areas of economic development and generating employment opportunities concentrate on promoting "Europe" to third party countries such as Japan and the Far East - with individual EU countries left to promote themselves at international, national, regional and local level need for planning a Tourism strategy which will have the greatest impact on economic growth and job creation within the EU, and for supporting projects which meet these objectives greater involvement of the private sector in both the formation and implementation of policy need to rethink the co-operation with third countries in order to make it consistent with the objectives of tourism policy g need to publicise the results and the outcomes of seminars, projects etc. ; Summary of Findings We now summarise the findings from our interviews with key informants. Note that these are not necessarily the views of Price Waterhouse. The Plan has given 'Tourism" more recognition within the EU. It has brought interested parties and stakeholders together to discuss common issues. But the Plan's framework covers too many objectives. Some of these objectives are on fringe or peripheral issues. Consequently, the plan did not include all the mainstream issues, especially regarding infrastructure aspects. It is felt by many key informants interviewed that funding and staffing of the Tourism Unit have not been adequate and these are seen as a key factors in limiting the programme's impact. There is a need for greater consultation of all key parties at the strategy formulation stage. This needs to include both the public and private sectors. Both Member States and industry representatives consider they were not actively involved in deciding on the Plan's strategy. There needs to be greater coordination on key issues (such as competitiveness) both internally within the Commission and with external bodies to ensure compatibility of policies, especially on transport and environmental issues. Need to be clear what the "high level" key objectives are and ensure that projects are assessed against these "key criteria" eg from which areas of the world is the EU trying to attract tourists to come to Europe? Which are the target markets? 34 35 36 37 38 39 40 41 This leads on to thinking about what needs to be developed eg. high standards and common Final Report - V2. 0 EVALUATION OF THE ACTION P UN TO ASSIST TOURISM APPENDIX VIII - ASSESSMENT BY KEY INFORMANTS • classification of these standards for hotels etc across Member States. This is also seen to link with the need to develop educational programmes on tourism in colleges etc in the different Member States as well as to widen the use and capability of information technology for tourism on a pan - European basis. Final Report - V2. 0 ISSN 1024-4492 KOM(96) 166 lopullinen ASIAKIRJAT FI ie Luettelonumero : CB-CO-96-209-FI-C ISBN 92-78-03587-4 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg