title: Rapport om evalueringen af ef-handlingsplanen for turisme 1993-95 - Rådet afgørelse 92/421/EØF

eurovoc_concepts:
EU policy
action programme
project evaluation
tourism

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 30. 04. 19% KOM(96) 166 endelig udg. RAPPORT OM EVALUERINGEN AF EF-HANDLINGSPLANEN FOR TURISME 1993-95 RÅDETS AFGØRELSE 92/421/EØF (forelagt af Kommissionen) I 1. 2. INDLEDNING Den treårige EF-handlingsplan for turisme, der blev vedtaget den 13. juli 1992, anerkendte den økonomiske og sociale betydning af turismen som fænomen og opstillede de rammer, der sætter EU i stand til at starte med specifikt at støtte udviklingen af turisme1. I handlingsplanen for turisme (herefter benævnt "planen") hed det generelt, at fællesskabsaktioner bør: styrke de horisontale tiltag inden for turisme i Fællesskabets og medlemsstaternes politik sørge for gennemførelse af særforanstaltninger og koordinere de foranstaltninger, der iværksættes af andre af Kommissionens tjenestegrene. Planen anerkendte Fællesskabets rolle med hensyn til at forbedre turismens kvalitet og konkurrencedygtighed, samt at fælles foranstaltninger inden for turisme iværksat af Fællesskabet og medlemsstaterne kunne fremme en bredere udvikling af Fællesskabet både økonomisk og socialt. Hensigten med dette dokument er at aflægge rapport om evalueringen af planen. Dette sker i henhold til artikel 6, hvor det hedder, at Kommissionen skal foretage en sådan evaluering og aflægge rapport til Rådet og Europa- Parlamentet. I henhold til artikel 6 skulle rapporten foreligge den 30. 6. 1995. Denne tidsplan blev ikke overholdt, men forsinkelsen har gjort det muligt at udarbejde en mere omfattende evaluering, end hvis den oprindelige tidsplan var blevet fulgt. Selv med denne forsinkelse var den eksterne evaluator dog kun i stand til fuldt ud at evaluere resultaterne af planens første to år, der repræsenterer 55% af planens udgiftsforpligtelser. Foranstaltninger, der blev finansieret i planens andet år, blev generelt først tilendebragt i slutningen af 1995, mens de fleste foranstaltninger finansieret i 1995 blev påbegyndt i slutningen af samme år. 3. Dette dokument er en reaktion på en uafhængig evaluering af planen foretaget af eksterne konsulenter. Deres endelige rapport blev godkendt af Kommissionen den 26. 2. 1996 og har følgende opbygning: En sammenfatning af resultater og vigtigste anbefalinger Del 1: Indledning Del 2: Programmodel for planen Del 3: Teknisk evaluering af aktionerne Del 4: Administrative og operationelle aspekter Del 5: Vurdering foretaget af kontrahenter Bilag Rådets afgørelse 92/421/EØF, EFT L 231 af 13. 8. 1992 4. Kommissionen reagerer med denne rapport på konsulenternes evaluering, idet der er anvendt de rammer, som konsulenterne opstillede i første del af deres rapport "sammenfatning af resultater og vigtigste anbefalinger". Alle de punkter, der i detaljer er behandlet i selve rapporten, er med i denne sammenfatning og omtales i følgende rækkefølge: Programmets indhold (punkt 2-6/s. i) Turismeafdelingens rolle og markedspositionering (punkt 7 og 8/s. ii) Overensstemmelse med handlingsplanens artikel 4 og opfyldelse af målsætningerne (9-12) Teknisk evaluering (13-33) Administrative og operationelle aspekter (34-41) Vigtigste anbefalinger (42-60) 5. 6. II 7. I det følgende Del II til VII i dette dokument behandler derfor punkt for punkt de forhold, som blev taget op af konsulenterne i deres "sammenfatning af resultater og vigtigste anbefalinger". i konsulenternes sammenfatning, men mere detaljerede kommentarer kan også findes i de efterfølgende dele af deres rapport. I bilag 1 gives der yderligere oplysninger om planen og dens forvaltning, bilag 2 viser en opdeling efter forskellige kategorier af planens udgiftsforpligtelser og bilag 3 er konsulentrapporten. refererer de opgivne til punkter tal Konsulenterne var ikke blevet bedt om specielt at undersøge de påstande, der var blevet fremsat vedrørende forholdene i turismeafdelingen i perioden før marts 1994. Kommissionen, Revisionsretten og andre myndigheder har endnu ikke afsluttet deres undersøgelser. Konsulenterne blev dog bedt om at tage hensyn til den indvirkning, disse påstande og undersøgelser havde på planens generelle effektivitet og gennemførelse. Programmets indhold Kommissionen ser generelt positivt på konsulenternes evaluering og er enig i mange af de behandlede spørgsmål. Dette gælder især konsulenternes analyse af programmets indhold. I afsnit 2 til 5 beskrives svaghederne i afgørelsens struktur, der gav problemer i hele planens løbetid. BJ. a. følgende: i) ii) iii) iv) v) af mål (indeholdt (eller målsætninger) fragmenterede og usammenhængende foranstaltninger bilaget til planen) sammenblanding (foranstaltningerne) uklarhed om, hvorledes nogle af aktionerne kan bidrage til bredere målsætninger ufuldstændige foranstaltninger eller foranstaltninger, der overlapper hinanden planen er for ambitiøs i forhold til de disponible ressourcer og midler i 8. manglende kontinuitet i løbet af de 3 år "turismestrategi" på EU-plan er endnu vi) Kommissionen er i det store og hele enig i disse kritikpunkter. Kommissionen ser dog planen som resultatet af en lang debat, som mundede ud i en række modstridende prioriteringer. Der findes ikke en turismepolitik som sådan, og en specifik færdigudviklet. Medlemsstaternes forskellige synspunkter og prioriteringer, kompleksiteten af turismeerhvervenes forskellige interesser, den hidtidige mangel på en specifik handling på EU-plan, subsidiaritetsprincippet samt kravet om enstemmighed i Rådet har alt sammen været med til give planen form. Kommissionen tager til efterretning, at foranstaltningerne med fordel kunne være blevet yderligere analyseret både af Kommissionen og inden deres iværksættelse. Dette viste sig at være vanskeligt på grund af planens relativt korte løbetid og de begrænsninger, som det første års budgetregler satte (opdelte bevillinger). styrelsesudvalget ikke Kommissionen vil i udkastet til ethvert nyt program overveje alle de forhold, som konsulenterne har bemærket. Det drejer sig især om: • • • • • • • en utvetydig og logisk forbindelse mellem målsætninger og foranstaltninger et begrænset antal klare og målrettede foranstaltninger et realistisk forhold mellem målsætninger og disponible ressourcer en klar værditilvækst som resultat af de eksisterende aktioner, der er iværksat af både medlemsstaterne og andre af Kommissionens tjenestegrene koordinering med andre Fællesskabsaktioner overholdelse af subsidiaritetsprincippet et logisk arbejdsprogram, der skal sikre aktionernes kontinuitet III TURISMEAFDELINGEN: ROLLE OG "MARKEDSPOSITIONERING" 9. Afsnit 7 og 8 i konsulentrapporten handler om den rolle, som turismeafdelingen spiller og dets mandat. Ifølge konsulenterne var der en mangel på markedspositionering. I Kommissionen er der bred enighed om, at dette område for fremtiden skal defineres med større opmærksomhed og klarhed, men Kommissionen vil også gerne påpege, at rollen og mandatet afhænger af indholdet af den afgørelse, der opnås enighed om. De erfaringer, der er opnået med både planen og høringerne i forbindelse med grønbogen om Den Europæiske Unions betydning for turismen2, har absolut bidraget til definering af enhver fremtidig rolle og funktion. I konsulentrapporten nævnes en række særlige muligheder for hvilken rolle, turismeafdelingen kan spille. Kommissionen vil sikre, at kontoret for turisme hovedsageligt koncentrerer sig om at sikre en bedre koordinering mellem alle Fællesskabsaktioner med indvirkning på turisme. Dette skal opnås ved: • • • videreudvikling af de interne koordineringsmekanismer aktivt samarbejde og aktive partnerskaber med medlemsstaterne og turismeindustrien regelmæssig konstatering af og høringer vedrørende specielle forhold af interesse for dette område IV OVERENSSTEMMELSE MED ARTIKEL 4 OG OPFYLDELSE AF MÅLSÆTNINGER 10. Det hedder i punkt 9 til 12 i konsulenternes sammenfatning, at målsætningerne (som de er beskrvet i planens artikel 4) er meget overordnede og til tider vagt formuleret. Konsulenterne fastslår, at der ikke var en klar sammenhæng mellem de 11 foranstaltninger ("politiske områder") og målsætningerne, som både lå på et meget højt plan og var for brede. Derudover var målsætningerne på mellemlang sigt og præstationsindikatorerne enten ikke-eksiterende eller dårligt defineret. Kommissionen er enig i denne analyse og erkender, at selve planens beskaffenhed gjorde den vanskeligt gennemførlig. Konsulenterne erkender, at både midler og rammer gjorde det urealistisk at nå disse høje mål. 11. Konsulenterne bemærker dog, at særlige initiativer var vellykkede, som f. eks. arbejdet med statistikker og koordinering, og at disse vellykkede initiativer medvirkede til, at planens målsætninger på mellemlang sigt kunne opfyldes. Den "analyse af programmet", som konsulenterne har foretaget, afslører også, at målsætninger og mekanismer blev blandet sammen, hvilket navnlig gjorde sig gældende for de "tværnationale foranstaltninger", der optrådte som én foranstaltning i bilaget til planen. Den nævnte analyse viste, hvor vigtigt det er med en fortsat evaluering af målsætningerne. En sådan evaluering omfatter en analyse af målsætningerne set i lyset af deres indbyrdes sammenhæng og forbindelser til resultatindikatorer og -mål. Kommissionen vil fortløbende foretage denne analyse. Kom (95) 97 af 4. 4. 1996 På grundlag af de opnåede erfaringer skal et nyt programs målsætninger opstilles i følgende rangorden: • • • • • Målsætninger på lang sigt Målsætninger på mellemlang sigt Målsætninger på kort sigt, der knytter sig til bestemte aktiviteter Specifikke resultatindikatorer, der gør det muligt at bedømme de målsætninger, der arbejdes henimod Kriterier til bedømmelse af, om målsætningerne er nået V TEKNISK EVALUERING 12. I punkt 13 til 33 i konsulenternes sammenfatning gøres der rede for resultaterne af den tekniske evaluering. Herunder en vurdering af alle de projekter, der blev finansieret i 1993 og 1994 samt 10 case studies. Konsulenternes vigtigste bemærkninger til den tekniske side er, at: i) ii) iii) iv) v) vi) vii) viii) ix) x) Projekternes kvalitet i 1993 var ringe, men blev væsentligt forbedret i 1994 aktionernes virkning var begrænset med hensyn til område, rækkevidde og tid arbejdet med statistikkerne var vellykket undersøgelserne sædvanligvis var velgennemførte trods det, at der manglede en klar analyse af behov man ofte ikke tilstrækkeligt havde overvejet projektets indbyggede bæredygtighed efter dets afslutning, og at nogle projekter synes at være udtænkt hovedsageligt med det formål at få adgang til EF-midler den kommercielle anvendelse af nogle af projekterne tilsyneladende ikke er blevet grundigt overvejet håndbøger for turister med handicap har givet fremragende resultater pilotprojekter om kultur, teknologi og uddannelse har givet varierende resultater koordineringsarbejdet gjorde det muligt at nå visse mål på mellemlang sigt der i visse aktioner, f. eks. vedrørende teknologi, ikke var taget tilstrækkeligt hensyn til SM Ver. I det følgende bliver disse 10 resultater gennemgået enkeltvis: 13. 15. 16. 17. i 1995. Kommissionen mener dog, at en række punkter Kommissionen har tiltro til, at den metodologi, som konsulenterne har anvendt, har resulteret i en præcis teknisk vurdering. Kommissionen erkender, at projekternes kvalitet i 1993 var ringe, og glæder sig over, at projekternes kvalitet blev væsentligt forbedret fra 1993 til 1994. Det er også værd at bemærke, at konsulenterne anser det for sandsynligt, at der vil ske en yderligere forbedring i konsulentrapporten præsenteres på en sådan måde, at indholdet ikke altid fremgår helt præcist. For eksempel er der ikke overensstemmelse mellem dataene i tabel 3. 1 (s. 13) og kommentarerne i 65 (s. 17). Her hedder det, at projekternes kvalitet er "ringe til middelgode", mens det af tabkonsulenternes synspunkt, at aktionernes virkning var begrænset med hensyn til område, rækkevidde og tid og accepterer princippet om, at et mindre antal mere omfattende aktioner er ønskeligt. Konsulenterne påpeger dog, at antallet af forpligtelser var for stort i forhold til kontorets størrelse, men denne udtalelse viser, at der ikke er taget højde for, at mange af forpligtelserne var relaterede til samme emne, og at der blev anvendt standardkontrakter, hvilket reducerede projektstyringen, fordi projekterne lignede hinanden. For eksempel drejede 40 i 1995 sig om statistik, og mange projekter blev ud af 70 forpligtelser gennemført under identiske betingelser for hver medlemsstat. Konsulenterne bemærker også i 16, at aktionerne var for små til at have virkelig gennemslagskraft. Der bliver dog ikke nævnt noget om, ved hvilket fmasieringsniveau aktionerne vil have mere "gennemslagskraft". Denne bemærkning bliver så delvis modsagt af PW's erkendelse af, at nogle små aktioner har været vellykkede og omkostningseffektive. Kommissionen mener, at dette er en noget forenklet fremstilling (i betragtning af de mange variabler, der kan have indvirkning på et projekts effektivitet) og mener, at visse typer små aktioner kan have stor gennemslagskraft pga. multiplikatoreffekten. turismeindustrien, har resulteret Kommissionen noterer konsulenternes bedømmelse af, at arbejdet med statistikkerne var vellykket. Dette arbejde, der blev udført via et partnerskab indsamling af med sammenlignelige data på medlemsstatsniveau i EØS3. Med opfyldelsen af dette almindeligt anerkendte behov er et vigtigt resultat nået. Arbejdet på dette område vil fortsætte i de kommende år. i et direktiv om Konsulenterne bemærker, at undersøgelserne sædvanligvis var velgennemførte (Her bliver trods det, at der manglede en klar analyse af behov. finansieret af som "undersøgelser" defineret Kommissionen). Kommissionen indrømmer, at dette gjorde sig gældende i nogle tilfælde, og at det til dels skyldtes de allerede noterede mangler ved planen i sig selv. Endvidere anerkendes det i konsulentrapporten, at man i styrelsesudvalget er blevet enige om eller har foreslået undersøgelser og sædvanligvis drøftet dem med sektoren. Proceduren for at foreslå og udvælge forskning, der er 100% Rådets direktiv 95/57/EF af 23. 11. 1995 (EFT L 291 af 6. 12. 1995) undersøgelser er blevet ændret, således at der efter 1994 kun er blevet iværksat undersøgelser på grundlag af en klar vurdering af behov og resultater. 18. Konsulenterne noterer, at der ved nogle projekter var en mangel på indbygget bæredygtighed efter projektets afslutning. Kommissionen vil gerne gøre opmærksom på følgende: projekter af den type, der bliver efterlyst, har sædvanligvis karakter af demonstrationsprojekter og tilskynder andre til at udføre lignende opgaver. De er dog velegnede som mere langsigtede aktioner innovative projekter har pga. deres karakter tendens til oftere at slå fejl end andre former for initiativer mange af projekternes resultater vil vise sig på mellemlang sigt og er ikke kommet med i evalueringen, som analyserede direkte målelige resultater gennemslagskraften er i mange tilfælde afhængig af, at offentligheden på en effektiv og vedvarende måde bliver gjort bekendt med projekterne. Kommissionen er selvfølgelig interesseret i den bedst mulige virkning af dens finansielle støtte. I 1995-projekterne er der taget hensyn til dette forhold, og ændrede udvælgelsesprocedurer har forbedret kvaliteten af de udvalgte projekter. Konsulenterne noterer også, at håndbøger hurtigt kan blive forældede, og Kommissionen er enig i, at sådanne publikationer bør have indbygget bæredygtighed. Konsulenterne skønner også, at nogle projekter synes at være udtænkt med det formål at få adgang til EF-midler. Dette gælder for et mindre antal projekter udvalgt i 1993, der senere viste sig at være af ringe kvalitet. Kommissionen er enig heri og vil gerne gøre opmærksom på, at slutraterne vedrørende disse projekter endnu ikke er betalt, idet man afventer en yderligere vurdering. 19. Konsulenterne noterer, at den kommercielle anvendelse af nogle projekter tilsyneladende ikke er blevet grundigt gennemtænkt. Konsulenterne har i punkt 18 delt aktionerne op i dem, der fremmer "europæiske" begreber og dem, der er "kommercielt interessante". Kommissionen er enig i, at kommercialisering kan være ønskelig, men den mener ikke, at det var hovedmålet med planen. Netværk og andre initiativer, der fremmer udveksling af oplysninger og større viden, er absolut vigtige og kan ikke altid umiddelbart gøres kommercielt bæredygtige. Industriens succes er betinget af forhold som f. eks. præcise europæiske statistikker og konkret forskning. Den offentlige sektor kan også komme til at spille en vigtig rolle på visse områder som f. eks. miljøområdet, hvor støtte til bevarelse af de offentlige goder er almindelig anerkendt. 20. Kommissionen noterer, at håndbøgerne for turister med handicap har givet fremragende resultater. Kommissionen vil også gerne tilføje, at forskellige andre initiativer som f. eks. turisme- og miljøprisen samt den koordinering med 21. 22. andre tjenestegrene, der har fundet sted, også har haft en markant og positiv gennemslagskraft. teknologi. Konsulenterne fastslår, at pilotprojekterne om kultur, teknologi og uddannelse har givet varierende resultater. På disse aktivitetsområder har der været flest projekter og betragtelige udgifter, se bilag 2. Konsulenterne giver i rapportens hoveddel udtryk for, at de kulturelle projekter har formindsket efterspørgslen eller omdirigeret den fra andre områder. Kommissionen stiller spørgsmålstegn ved dette synspunkt og mener, at man i øjeblikket ikke med tilstrækkelig nøjagtighed kan udtale sig herom, og at der ikke er taget højde for væksten på det generelle marked og på nichemarkedet. Konsulenterne noterer, at visse teknologiprojekter har haft en positiv effekt ved at fremskynde anvendelsen af ny "enkeltstående" uddannelsesaktioner, der er iværksat i Central- og Østeuropa (27) og erkender, at de muligvis har været virkningsfulde, men at de blev betragtet som isolerede tilfælde. type uddannelsesaktiviter er gavnlige og finder, at hensigtsmæssig dækning af andre tilsvarende regioner er lige så vigtig som opfølgningsaktioner i den region, hvor en uddannelse har fundet sted. Kommissionen accepterer dog, at man endnu mangler at undersøge forhold vedrørende udbredelse, opfølgning efter projektets afslutning og virkninger på lang sigt. Yderligere formidling af resultater og videreførelse af partnerskaber, hvor der er hensigtsmæssigt, vil skabe opmærksomhed og tilskynde til opfølgningsaktioner. Ikke desto mindre mener Kommissionen, Konsulenterne kommenterer at denne de Et område, der blev positivt evalueret, var koordinering med andre af Kommissionens politikker med målsætninger for turismen (se punkt 11). Mange anser dette arbejde for at være det vigtigste aspekt ved planen. Resultaterne af denne vidtspændende opgave har været varierende, men specielle initiativer såsom rapporterne om forhold, der har indvirkning på turismen4, og en række aktive partnerskaber med andre tjenester har været særdeles vellykkede. Som eksempel kan nævnes koordineringsgruppen inden for turisme for folk med specielle behov, der fungerede som et bindeled mellem planen og HELIOS II- programmet. Kommissionens turismeafdeling er nødt til at øge sin indflydelse på andre etablerede fællesskabsprogrammer, der ofte beskæftiger sig med forhold af betydning for turismen. For at opnå en bedre koordinering afholder Kommissionen nu mere specielle og temaorienterede møder med sektoren, hvor man kan drøfte virkningen af de forskellige politikker med de ansvarlige tjenester og med uafhængige eksperter. 23. Konsulenterne bemærker i 33, at forholdet vedrørende teknologiprojekters og andre aktioners relevans for SMV'er ikke er blevet tilstrækkeligt belyst. Kommissionen erkender, at SMV'er inden for turisme ikke har været mål for en speciel indkaldelse af bud, men vil dog påpege, at formålet med noget af arbejdet såsom "yield management i små og mellemstore virksomheder inden Kom (94) 74 af 6. 4. 1994 & KOM (96) 29 af 5. 2. 1996 24. for turismeindustrien" var at undersøge, hvordan teknologien kunne anvendes af SMV'er. I 1993 blev der iværksat en større aktion vedrørende markedsføring i tredjelande til et beløb af 1 mio. ECU. Aktionen havde til formål at skabe et image for Europa og gennemføre en reklamekampagne. Konceptet var at samle præsentationen af forskellige fælleseuropæiske temaer under én "hat". Projektet led under en manglende koordinering med de andre kampagner, der for øjeblikket gennemføres af European Travel Commission (ETC), der er repræsentanter for flere af de nationale turistorganisationer. Mens arbejdets tekniske kvalitet var høj, var udbyttet i forhold til det anvendte beløb ringe, når man ser på de direkte reaktioner. Dette skyldtes især mangel på den sponsorering, som var forudset i det oprindelig forslag, men som ikke kunne skaffes. I 1994 blev der foretaget en samfinansieret markedsanalyse. Her undersøgte man efterspørgslen på de større og de spirende markeder uden for Europa, og denne analyse blev af konsulenterne bedømt til indeholde ny brugbar viden på dette område. I august 1995 offentliggjordes en indkaldelse af forslag vedrørende en markedsføringskampagne i Japan. Man havde håbet, at de nødvendige midler kunne overføres fra planens almindelige budgetkonto, eller at aktionen kunne finansieres med midler for 1996. Det viste sig, at ingen af disse muligheder forelå, og kampagnen blev ikke iværksat, skønt de krævede sponsormidler allerede var blevet garanteret. I fremtidige aktioner vil der blive taget højde for alle konsulenternes anbefalinger vedrørende markedsføring. Kommissionen: glæder sig over, at der er sket betydelige forbedringer af projekternes kvalitet i planens løbetid erkender, at princippet om et mindre antal mere omfattende projekter er sundt erkender, at man i forbindelse med fremtidige aktiviteter i højere grad skal analysere behovet for undersøgelser, projekters bæredygtighed og deres kommercielle værdi vil tage bemærkningerne om teknologi-, uddannelse- og kulturprojekterne i betragtning, når yderligere særaktioner skal sættes i værk for at sikre, at projekter af denne type får større gennemslagskraft og skaber værditilvækst. vil arbejde videre med formidlingen af projektmaterialet har allerede krævet beløb tilbage for visse projekter eller vil gøre det VI ADMINISTRATIVE OG OPERATIONELLE ASPEKTER 10 25. I marts 1994 blev lederen af kontoret for turisme overflyttet fra GD XXIII til anden tjeneste og derefter suspenderet. Dette skete efter en grundig undersøgelse af forholdene i GD XXIII og en efterfølgende intern revision udført af det generaldirektorat, der er ansvarligt for finanskontrollen. I juli 1994 blev en midlertidigt ansat også suspenderet. De to medarbejdere blev senere afskediget fra Kommissionen. Efter yderligere undersøgelser foretaget af Kommissionens tjeneste for bedrageribekæmpelse blev oplysninger om disse forhold videregivet til myndighederne i en række medlemsstater, som nu er i færd med at undersøge påstande om bedrageri. Resultaterne af de trufne foranstaltninger havde stor betydning både for forvaltningen af resten af planen og for kvaliteten af nogle af de opgaver, der blev påbegyndt i 1993. 26. Punkt 34 til 41 i konsulenternes sammenfatning viser resultaterne af den administrative evaluering. Heraf fremgår følgende klart: i) ii) de administrative forhold og procedurer var ved planens begyndelse utilstrækkelige, men er blevet markant forbedret den administrative byrde er for stor i forhold til de direkte opgaver såsom overvågning af projekter osv. iii) Kommunikationslinjerne i GD XXXIII er både lange og langsommelige iv) v) vi) der har været en stor udskiftning i personalet, manglende kendskab til turisme, utilstrækkelig uddannelse af personalet og underbemanding i den finansielle administration de procedurer, der blev anvendt til planens iværksættelse, var for krævende i forhold til ressourcerne den finansielle styring var utilstrækkelig i første halvdel af planens løbetid, men er blevet forbedret. Kommissionen anerkender disse konklusioner og vil gerne tilføje, at man har behandlet mange af disse spørgsmål. Det er også rigtigt, at begivenheder i løbetid var årsag til betydelige operationelle første halvdel af planens vanskeligheder i resten af perioden. 27. Med hensyn til de utilstrækkelige administrative forhold og procedurer bemærker konsulenterne, at Kommissionen har taget skridt til at sikre en forbedring. Herunder ændring og styrkelse af: specifikationer for indkaldelse af bud og forslag standardkontrakter og -erklæringer udvælgelsesprocedurer både for undersøgelser og projekter overvågningsmekanismer 11 systemer til evaluering af projekterne efter deres afslutning systemer til kontrol af betalinger 28. Disse ændringer har resulteret i et stærkt forbedret operationelt system. Dertil kommer, at nogle af de rent administrative byrder er blevet mindre, og der er planlagt yderligere ændringer, der vil gøre det muligt for sagsbehandlerne at bruge mere tid på direkte projektstyring. Disse foranstaltninger omfatter: 29. 30. udarbejdelse af en ekstern håndbog for projektledere udarbejdelse af en intern vejledning for sagsbehandlere i kontoret for turisme ajourføring og forbedring af fortegnelsen over eksterne konsulenter etablering af databaser og andre edb-styrede arkiveringssystemer osv. I punkt 37 bemærker konsulenterne, at kommunikationslinjerne i GD XXIII er lange og langsommelige. Der er er fornylig taget fat på dette forhold med godkendelse af en ny organisationsstruktur, der vil indebære en række større ændringer. Herunder styrkelse af den finansielle administration ved at oprette et særskilt kontor på generaldirektoratniveau, der skal tage sig af budgetstyring og intern kontrol. Et andet nyt kontor skal være ansvarlig for retlige anliggender og kontrakter. Der vil også ske strukturelle ændringer i kontoret for turisme. Konsulenterne nævner i punkt 38 problemer med stor udskiftning i personalet, manglende kendskab til turisme, utilstrækkelig uddannelse af personalet og underbemanding i den finansielle administration. Nogle af disse problemer var forårsaget eller yderligere vanskeliggjort af begivenheder, der indtraf i første halvdel af planens forbedringer på flere ansatte, suppleret af en række nationale personaleområdet, hvor turismeeksperter, nu beskæftiger turismeforhold. Personalets uddannelsesbehov bliver regelmæssigt taget op til overvejelse. i afdelingen sket løbetid. Der er sig med 31. Med hensyn til de krævende procedurer, der blev anvendt til planens iværksættelse, er afdelingen ved at undersøge mulighederne for på effektiv måde at tilrettelægge det administrative arbejde, således at der sker en yderligere forbedring af resultater og omkostningseffektivitet, samtidig med at overensstemmelse med Kommissionens standardprocedurer sikres. Det fremgår tydeligt af Kommissionens ovennævnte initiativer, at den finansielle styring, der var utilstrækkelig i første halvdel af planens løbetid, nu er blevet væsentligt forbedret. 12 Sammenfatning af ændringerne i de administrative forhold: • • • • en styrkelse af procedurerne i forbindelse med alle forhold vedrørende projektudvælgelse en forbedring af overvågnings-, kontrol- og evalueringssystemerne en ny organisationsstruktur med nye kontorer, der er ansvarlige for budgetstyring og kontraktforhold en forøgelse af antallet af ansatte, der samarbejder med nationale turismeeksperter VII VIGTIGSTE ANBEFALINGER 32. De vigtigste anbefalinger findes i punkt 42 til 60. Konsulenterne bemærker, at mange af deres anbefalinger allerede har givet resultater. Da Kommissionen allerede har reageret på mange af disse punkter, vil denne del kun beskæftiger sig med de områder, der endnu ikke er blevet dækket, dvs. : i) ii) iii) iv) v) vi) vii) viii) behovet for forbedrede partnerskaber og møder med fokus på specifikke emner formidling af resultater via de eksisterende udvalg uafhængige eksperters afdækning af behov bedre anvendelse af resultatindikatorer større selvbestemmelse på visse driftsmæssige områder planens årlige cyklus prioriteringer for 1996 retningslinjer for et fremtidigt turismeprogram 33. 34. Partnerskab er et af de områder, hvor Kommissionen allerede har taget yderligere initiativer i 1995. Kommissionen anerkender dog, at det eksisterende samarbejde med industrien endnu ikke er ideelt og vil sammen med de interesserede parter arbejde for at sikre, at dette samarbejde forbedres. Et tæt partnerskab med turismeindustrien vil være et nøgleelement i et hvilket som helst nyt program. Ligeledes er nogle af de forslag til øget samarbejde, der er nævnt i konsulentrapporten, allerede blevet sat i værk. Kommissionen er enig i, at et vigtigt element af værditilvækst følger med formidlingen af resultater. Kommissionen vil sammen med de forskellige udvalg undersøge, hvordan dette bedst kan ske. Udvalgene vil fortsat rådgive afdelingen med hensyn til afdækning af behov og vil sikre, at EU-midler ikke anvendes til at gentage 13 igangværende aktiviteter. Man vil fortsat søge rådgivning hos andre eksperter i form af mindre tekniske arbejdsgrupper. Kommissionen er fuldt ud enig i, at der skal ske en bedre anvendelse af resultatindikatorer og -mål og vil bygge disse ind i ethvert nyt program. 35. Når det nye organigram er på plads, vil spørgsmålet om afdelingens større selvbestemmelse på visse driftsmæssige områder blive taget op. I Kommissionen er der bred enighed om, at rent driftsmæssige emner skal behandles af det pågældende kontor i det omfang, det er muligt. Planens årlige cyklus er allerede blevet undersøgt i 1995, og projekterne har nu fået en længere løbetid - op til 3 år, hvilket også skal gælde fremover. Konsulenternes forslag vedrørende prioriteringer for 1996 (punkt 59) er allerede blevet realiseret. Retningslinjerne for et fremtidigt turismeprogram (punkt 60) er blevet overvejet i udkastet til forslaget om et nyt program. Kommissionen: • • • • ønsker at styrke partnerskabet med turismeindustrien vil sammen med de relevante organer undersøge, hvordan informationer og projekter kan offentliggøres på en mere hensigtsmæssig måde og finde praktisk anvendelse hos turismeindustrien vil sikre, at behovet for undersøgelser og andet arbejde bliver grundigt undersøgt inden offentliggørelsen af udbudsbetingelserne undersøger løbende, hvordan afdelingen kan fungere mere effektivt inden for rammerne af den nye organisationsstruktur. VIII KONKLUSIONER 36. Kommissionen er generelt enig i og glæder sig, trods kritikken, over konsulentrapportens overordnede vurdering. Turismens kompleksitet på EU- plan samt medlemsstaternes og Europa-parlamentarikernes divergerende opfattelser af, hvordan man bedst kan udvikle en politik på dette område gjorde det vanskeligt at få planen til at hænge sammen. Dette afspejlede sig delvis i bilaget, der var karakteriseret ved være uensartet og ambitiøst, specielt i lyset af det budget, der var til rådighed. 37. Planens mål var for det første at forbedre koordineringen og viden inden for turismeindustrien og for det andet at fremme innovation, skabe yderligere aktiviteter og tilskynde til udveksling af oplysninger og overførsel af erfaringer. 14 38. 39. 40. Tilskyndelsen til innovation og overførsel af erfaringer blev hovedsagelig nået gennem samfinansiering af pilotprojekter (hvilket altid involverer mindst 2 tværnationale partnere og almindeligvis flere) samt dannelsen af netværk. Arbejdet med at formidle resultaterne af pilotprojekterne vil fortsætte, og vedligeholdelsen af netværkene vil tilskynde til udbredelsen af bedste praksis, overførsel af erfaringer og koordinering af bestræbelserne i hele Fællesskabet. Aktionernes tekniske kvalitet var ikke i alle tilfælde lige god. PW mener, at der er brug for et mindre antal mere omfattende projekter, der skal dække et identificeret behov. Dette kunne forøge den tekniske og politiske effekt af de anvendte midler og lette forvaltningen af disse midler for kontoret for turisme. De ekstraordinære omstændigheder, der kendetegnede de første 18 måneder af planens løbetid, og som resulterede i personaleændringer i kontoret for turisme, satte uden tvivl sit præg på den generelle gennemførelse af planen. Dette ses tydeligt af det ringe resultat, som visse projekter har givet. Forbedringer i løbet af 1994 og 1995 har haft en positiv virkning. Andre initiativer, der er blevet gennemført i løbet af planens løbetid såsom grønbogen om Den Europæiske Unions betydning for turismen og forskellige mellemstatlige møder om turisme, har tilskyndet til høringer vedrørende turisme. Som følge af disse initiativer er der enighed om det hensigtsmæssige i fortsatte fællesskabsaktioner inden for turismeområdet, idet aktiviteterne på dette område rationaliseres og muligvis uddybes. Kommissionen mener, at planen, selv om den havde karakter af et eksperiment, opstillede nogle rammer, der var brugbare for praktiske foranstaltninger. Planen har været en succes med hensyn til at skabe kontakt mellem Kommissionens tjenestegrene, medlemsstaterne og de regionale og branchemæssige interesser. Den har også skabt grundlaget for at udvide og videreudvikle partnerskaber med turismeindustrien. Det er en udfordring at udvikle solide og effektive politikker til støtte for turismen. Turismeindustriens mangfoldighed, egenart og store potentiale kræver passende aktioner på mange forskellige niveauer: lokalt, regionalt, nationalt og europæisk. Kun overordnede og komplementære initiativer vil sikre en konkurrence- og bæredygtig turismeindustri af høj kvalitet. 41. Denne rapport har vist, at der har været mangler ved EF-handlingsplanen for turisme, men at den også har haft en positiv virkning. Den har gjort det muligt at udpege, hvilken type aktioner, der kan støtte denne betydningsfulde industri. Det er på denne baggrund, at Kommissionen fremsætter forslag om den første flerårige plan til fordel for turisme, som vedlægges denne rapport. 15 Baggrunden for EF-handlingsplanen for turisme BILAG 1 Al. A2. Forud for Rådets afgørelse af 13. 7. 1992 var de forvaltningsmæssige forhold vedrørende turisme baseret på Rådets afgørelse af 22. 12. 1986 om indførelse af en konsultations- og samarbejdsprocedure på turistområdet, mere specifikt et rådgivende udvalg bestående af repræsentanter for medlemsstaterne5. Dette udvalg eksisterer fortsat og har arbejdet sideløbende med handlingsplanens styrelsesudvalg, skulle være Planen havde en varighed på 3 år fra den 1. 1. 1993 og et foreslået budget på 18 mio. ECU. Foranstaltningerne i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet og iværksættes i henhold til de kriterier, der var nævnt i artikel 4. På grund af turismeerhvervenes forskelligartethed beskæftigede planen sig med en styrkelse af de horisontale aspekter i almindelighed og en inden for Kommissionen. I planen blev det derfor bedre koordinering understreget, at der en gang årligt i en rapport skulle foretages en evaluering af de af Fællesskabets aktiviteter, der har indvirkning på turismen, og det blev endvidere påpeget, at der var behov for andre foranstaltninger i relation hertil. Der var også et bilag til planen med en liste over 11 prioriterede foranstaltninger, som igen var inddelt i punkter med specifikke aktioner. I dette bilag blev det også fastslået, hvilke af disse aktioner, der skulle gennemføres i 1993. A3. I hovedtræk var planens vigtigste målsætning at støtte udviklingen inden for turismesektoren ved at fremme og styrke koordineringen af de af Kommissionens foranstaltninger, der har indvirkning på turismen, samt at gennemføre en række særforanstaltninger. Sidstnævnte skulle iværksættes ved at tilskynde til integrerede aktioner, som var tværnationale, innovative og i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet. Disse aktioner kriterier skulle efter visse kriterier gennemføres i form af pilotprojekter, forskningsprojekter, publikationer og andre hensigtsmæssige midler. Administrative ordninger A4. Med henblik på at bistå Kommissionen med iværksættelse af planen skulle der i henhold til Rådets afgørelse nedsættes et styrelsesudvalg bestående af repræsentanter for medlemsstaterne. Dette udvalg fastsatte prioriteringerne, afgav en udtalelse om de årlige arbejdsprogrammer og ledede specifikke aktioner. Styrelsesudvalget mødtes første gang i december 1992 og derefter 10 gange i løbet af planens 3-årige løbetid (2 gange i 1993 og 4 gange i hvert af de følgende 2 år). Rådets afgørelse 86/664/EØF, EFT L af 31. 12. 1986 16 A5. A6. A7. I januar 1994 blev udvalget udvidet til også at omfatte de stater, der er medlemmer af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, herunder Østrig, Finland, Island, Norge og Sverige. Tre af disse stater, nemlig Østrig, Finland og Sverige, blev medlemmer af Den Europæiske Union i januar 1995, hvor Liechtenstein også blev medlem af udvalget. Forud for planen var der i henhold til Rådets afgørelse af 1986 blevet nedsat et rådgivende udvalg bestående af for medlemsstaterne. Styrelsesudvalgets og det rådgivende udvalgs møder lå ofte i forlængelse af hinanden og blev som regel efterfulgt af møder med repræsentanter for turismeindustrien. Kommissionen organiserede også separate møder med repræsentanter for den private turismesektor. Medlemsstaternes repræsentanter blev almindeligvis inviteret med til disse møder som observatører. repræsentanter Planen blev gennemført ved hjælp af en række årlige arbejdsprogrammer, der var baseret på de aktioner, der var nævnt i bilaget til planen og vedtaget af styrelsesudvalget. Midlerne blev fordelt ved hjælp af forskellige mekanismer. Disse omfattede offentliggørelse af indkaldelser af bud (hovedsagelig på 100% finansierede undersøgelser og andre aktioner) og offentliggørelse af indkaldelser af forslag (til samfinansierede pilotprojekter med fællesskabsstøtte). Yderligere projekter blev støttet gennem det ansvarlige direktorats subsidieudvalg og i særlige tilfælde blev midler tildelt ved indgåelse af underhåndskontrakter. Udvælgelsen af projekter blev overvejende foretaget af kontoret for turisme, og andre tjenestegrene blev opfordret til at deltage i udvælgelsen, hvor det var hensigtsmæssigt. Kommissionens tjenestegrene var i næsten alle tilfælde alene ansvarlige for udvælgelsen. For at lette koordineringen blev der nedsat en intern arbejdsgruppe (Inter-Service group), som mødtes 9 gange (2 gange i 1993, 3 gange i 1994 og 4 gange i 1995), samt afholdt møder med deltagelse af både det rådgivende udvalg og turismesektoren, og hvor man drøftede specifikke tekniske emner. Personale og finansielle midler A8. I gennemsmt var der på kontoret for turisme ansat 16 personer, hvoraf 11 var ansat i lønklasse A. Forholdet mellem det fastansatte personale og det samlede personale var 5:17 ved planens begyndelse og steg til 11:17 i slutningen af 1995. Udskiftningen i personalet var på 86%. Kontoret blev lejlighedsvis i det omfang det var hjulpet af andre af direktoratets ansatte, og hensigtsmæssigt og muligt, tilgængelige administrative og tekniske tjenester både hos direktoratet og i Kommissionen. støttede kontoret sig til de A9. De disponible finansielle midler blev øget fra 18 mio. ECU i det oprindeligt anslåede budget til i alt 21,71 mio. ECU. Dette skyldtes en stigning på 3 mio. ECU i budgetmidlerne for 1995 og optagelsen af EØS-medlemsstaterne, der bidrog med 566. 400 ECU i 1994 og 141. 300 ECU i 1995. De finansielle 17 forpligtelser beløb sig til i alt 19,75 mio. ECU, hvoraf 1,9 mio. ECU ikke blev anvendt (oprindeligt bevilget til markedsføring i Japan). De udførte opgaver AlO Planen kan til inddeles i aktioner fremme af koordineringen af fællesskabsaktioner med indvirkning på turismen og aktioner med tilknytning til de 11 foranstaltninger, der er nævnt i bilaget til planen. I flere tilfælde omfattede af koordineringen, og målsætningerne for og/eller virkningerne af mange projekter var ligeledes at styrke en sådan koordinering både på tværnationalt plan og inden for specifikke tekniske områder. foranstaltninger forbedring initiativer disse også til A l l. Der blev på forskellige måder gennemført aktiviteter vedrørende koordinering. Herunder aktiviteter til forbedring af forbindelserne og koordineringen inden for Kommissionen, og aktiviteter rettet mod turismeindustrien eller mod parter, turismeindustrien. Aktiviteterne var der har forskellige og nogle af dem var iværksat som et resultat af retlige eller institutionelle krav, mens andre var iværksat af praktiske eller tekniske grunde eller med henblik på rådgivning. i udviklingen af interesse Styrelsesudvalget Det rådgivende udvalg En intern arbejdsgruppe (Inter-Service group) Etablering af interne procedurer Høring af repræsentanter for turismeindustrien Møder med nationale turistorganisationer Ad hoc-ekspertgrupper vedrørende specifikke emner 1994-rapporten om turisme til Rådet og Europa-Parlamentet 1994-rapporten om turisme til Rådet og Europa-Parlamentet Konferencer og udstillinger på turismemesser Andre konferencer, præsentationer og publikationer Tekniske netværk som grundlag for eller resultatet af projekter Høringsprocedurerne i forbindelse med grønbogen A12. Det første års arbejdsprogram var specifikt angivet i bilaget til planen, og de prioriterede opgaver, iværksat i henholdt til bilaget. I planens andet og tredje år foreslog Kommissionen et program baseret på bilaget, det disponible budget og de krav, som styrelsesudvalget, turistindustrien og andre interesserede parter gav udtryk for. I løbet af hele perioden blev der arbejdet med opgaver inden for alle de specificerede foranstaltninger. De enkelte foranstaltninger blev gennemført i et omfang, der var bestemt af en række faktorer, herunder de af styrelsesudvalget fastlagte prioriteringer, rækkevidden af og ligheden med det arbejde, der bliver udført af andre af Kommissionens tjenestegrene og Europa- Parlamentets bemærkninger til budgettet. 18 Al3. På grund af ændrede proriteringer blev der foretaget en række ændringer i de årlige programmer. Europa-Parlamentet fandt, at der var behov for at udarbejde tekniske løsninger i forbindelse med transportforvaltning inden for turisme, og på et rådsmøde (miljø) i Grækenland i 1994 blev der givet udtryk for, at det var vigtigt med bedre information om forhold vedrørende turisme/miljø. I indkaldelsen af forslag i 1995 blev der taget hensyn til begge dele. Europa- Parlamentet opfordrede også Kommissionen til at iværksætte en undersøgelse af den indebærer misbrug af mindreårige. Kommissionen forelagde derfor arbejdsdokumenterne for styrelsesudvalget og rådførte sig med turismesektoren om dette emne. såkaldte "sexturisme", der 19 Udgiftsforpligtelser i forbindelse med planen BILAG 2 A14. A15. A16. I dette bilag er udgiftsforpligtelserne opdelt i tre kategorier: efter hver af de 11 kategorier, efter den mekanisme, der var anvendt til udvælgelsen af projekter, og efter den organisation der modtog midlerne. Det skal understreges, at disse forpligtelser ikke altid afspejler det antal aktioner, der er gennemført. F. eks. indebar af midler gennem underhåndskontrakter til relevante organisationer i de 17 deltagende lande, selv om dette dybest set var én aktion, omend en af de større. turisme- og miljøprisen en udbetaling I bilag 2a er der foretaget en opdeling af antallet af forpligtelser og af udgiftsniveauet for hvert efter hver af de 11 foranstaltninger, der er nævnt i bilaget til planen. Seks af foranstaltningerne lagde beslag på 95 % af budgettet. "Forbedring af kendskabet til turisme" udgjorde hovedparten af udgifterne (37% af det samlede budget), herunder navnlig udvikling af statistikker, hvor man har medregnet udgifterne indtil 1997, og som udgjorde 27% af de samlede udgifter. foranstaltninger" udgjorde yderligere 16% af udgifterne; "turisme og miljø" (14%) og "turisme med kulturelt sigte" (13%). To andre foranstaltninger, der tegnede sig for en betydelig del af udgifterne var "uddannelse" og "markedsføring i tredjelande" (henholdsvis 7% og 8% af de samlede forpligtelser): De resterende 5% blev anvendt til de andre 5 foranstaltninger. "Tværnationale I bilag 2b er der foretaget en opdeling af udgiftsforpligtelserne efter udvælgelsesmekanisme. Indkaldelser af forslag til samfinansierede projekter vedrørende tværnationale aktioner blev offentliggjort i hvert af de tre år (årligt), turisme med kulturelt sigte (to gange), uddannelse (1 gang) og turisme og miljø (1 gang). I alt 43% af planens midler blev tildelt ved hjælp af denne procedure. 7% af midlerne blev udbetalt gennem direktoratets subsidieudvalg. Offentlige indkaldelser af bud blev offentliggjort i hvert af de tre år og drejede sig om forskellige undersøgelser, publikationer og større initiativer støttet fuldt ud af Kommissionen. I alt 22% af midlerne blev anvendt via denne mekanisme. Ca. til 26% af midlerne blev medlemsstaterne. tildelt via underhåndskontrakter, navnlig A17. tre hovedkategorier er: den offentlige I bilag 2c har man foretaget en opdeling efter hvilken type organisation, der sektor; modtog midler. De NGO'er/foreninger; universiteter/forskningsinstitutter og den private sektor. Fordi der findes mange forskellige slags turismeorganer, som er defineret på forskellige måder, skal dette bilag læses med visse forbehold. Det fremgår heraf, at ca. 33% af midlerne blev bevilget til den offentlige sektor, 14% til NGO'er/foreninger, 6% til universiteter og næsten 48% til den private sektor. 20 Antal forpligtelser efer 1993 1994 | 1995 l a it % af gennemsnitlige foranstaltning antal Ecus (000) antal Ecu (000) antal Ecus (000) antal Ecus (000) budgettet : omkostninger ved aktionerne BILAG 2A 21 1. Forbedring af Kendskabet a) Statistikker b) Undersøgelser c) Høringer Subtotal 2. Spredning af ferieperioder 3. Tværnationale foranstaltninger a) Tværnationale foranstalt b) Teknologi c) Central-og Østeuropa Subtotal 2 4: 5 11 \ I o! | 6 9' 3 18 399 302 188 889 o 458 1448 302 2208 i. Turisterne som forbrugere Oi 0 1 2 3 6 2 0 1 2 3 1 5. Turisme med kulturelt sigte 18 1262 12 1245 6. Turisme og miljøet a) Prisuddeling b) Projekter Subtotal 7. Turisme i landdistrikterne 8. Turisme med socialt sigte 9. Ungdomsturisme 10. Uddannelse 11. Markedsføring 12. Uspecificeret/diverse Samtlige foranstaltninger 1 alt i i; 0; 1 ; 1: ; 3| i i: 2! i 1! 3l ! 59| 382 0 382 120 175 10 17 1 78 1 0 2 236 50 286 80 0 218 197 10 1259 1000 25 1 2 30 30 0 0 6 6 0 1 5 9 14 0 2 0 0 1 2 249 726 211 40 4 5 1186 49 4656 266 312 5234 43 10 13 66 5304 1294 711 7309 80 0 0 2 80 0 114 61 775 161 0 0 822 822 6 10 11 27 458 1562 1185 3205 0 1 161 66 31 2573 26,9%, 6. 6%! 3,6% 37,0% 0. 4%! ! 2,3%; 7. 9%: 6. 0%: 76,2% 0,8%, ; 13. 0% ; 203 1829 2032 23 10 33 821 1879 2700 4. 2% 9. 5% 13,7% 0 70 0 0 2 5 3 200 1. 0% 245 1. 2%; 228 1. 2%; 12 1456 7. 4%: 500 12 3 7 1530 67 7. 7%: ! 0,3%> 6268 58 4750 75 8736 192 19754J 1«M>% 123 129 55 111 40 76 156 108 119 161 83 36 188 82 100 49 76 1 21 510 10 103 •Markedføringsprojektet blev påbegyndt i 1993 og beløb sig til 1 mio ECU. Beløbet på 500,000 ECU for 1995 vedrører dette projekt og var at betragte som henlæggelser. BILAG 2B 22 Antal forpligtelser efter Udvælgelsesmekanlsme 1993 antal ecu (000) 1994 Antal ecu (000) 1995 Antal ecu (000) lait Antal ecu (000) ~~~% 100% finansierede aktioner Offentligt udbud Større initiativer Forskning Publikationer Statistikker Subtotal Begrænset udbud Konferencer Underhåndskontrakter (medlemsstater) Stastikker Miljøpris Konferencer Subtotal Underhåndskontrakter (andre) Ekspertgrupper: rejser osv. Publikationer Andet Subtotal 2 1 4 2 9 1 0 0 0 0 0 0 0 0 1382 200 201 399 2782 110 0 0 0 0 0 0 0 0 2 2 1 5 2 o" 17 1 18 1 0 0 1 0 726 329 249 7304 80 0 236 43 279 15 0 0 15 2 2 0 0 4 1 40 0 1 41 4 2 3 9 Subtotal: 100% finansierede aktioner 10 2292 26 1678 55 5844 Sam finansierede aktioner Indaldelser af forelag Offentlige: pilotprojekter Begrænsede: pilotprojekter Subtotal Subsidieudvalg Pilotprojekter Publikationer Konferencer Andet Overige Subtotal Subtotal: Samfinansierede aktioner Alle mekanismer 1 alt 35 "o 35 7 1 5 1 6 14 49 59 3173 0 3173 684 23 "" 85 11 0 803 3976 6268 " "23 2 25 2 0 3 2 0 7 32 58 _ 26Ï8 61 2679 65 0 24g 80 0 393 3072 4750 -g 0 16 0 0 0 3 4 20 75 646 196 0 0 842 4 5 6 3 18 2028 1122 530 648 4328 10,3% 5,7% 2,7% 3,3% 21,9% 84 4 274 1,4% 4656 o 60 4716 57 70 75 202 2658 0 2658 0 0 28 0 206 234 40 17 2 59 5 2 3 10 91 74 2 76 9 1 9 3 3 25 4656 236 103 4995 " 2 3 , 6% 1,2% 0,5% 25,3% 72 70 75 217 0,4% 0,4% 0,4% 7,7% 9814 49,7% 8449 61 8570 4278% 0,3% 43,7% 749 23 361 91 206 1430 3,8% 0,1% V,8% 0,5% 1,0% 72% 2892 101 9940 50,3% 8736 192 19754 100,0% BILAG 2C 23 Antal fopllgtelser efter modtagende organisation 1993 antal ecu (000) 1994 Antal ecu (000) 1995 Antal lait ecu (000) Antal ecu (000) % Den offentlige sektor Styrelsesudvalget De nationale statistiske kontorer De nationale turistorganisationer De regionale/lokale myndigheder Subtotal NGO'er & foreninger NGO'er Europæiske foreninger Nationale foreninger Subtotal Universiteter/forskningsinstitutter Den private sektor Turismerådgivning Forvaltningsrådgivning Rejsearrangører/rejsebureauer Foretagender uden for turismebrachen: Konferencearrangører TV/forlagsvirksomhed/andre medier Teknologi/forbruger Almindelig rådgivning Subtotal Andet Eksperter: rejser & møder Diverse Subtotal 2 0 0 12 74 2 9 5 16 4 8 0 1 0 6 2 6 23 0 2 2 198 0 0 893 1091 66 445 345 - -- 320 1197 0 10 0 1675 110 987 3979 0 22 22 11 0 8 2 27 2 6 3 11 5 12 2 2 0 1 1 2 195 0 208 281 684 145 470 246 867 648 1274 726 61 0 51 161 269 5 31 4 5 45 0 2 1 3 1 8 2 1 3 3 2 2 648 3160 209 675 4692 0 789 189 958 153 1647 164 91 250 545 70 102 20 2542 21 2869 1 0 7 15 0 75 4 1 5 57 7 64 18 31 12 19 80 4 17 9 30 10 28 4 4 3 10 5 10 64 5 3 8 1041 3160 417 1849 6467 211 1684 780 2675 5,3% 16,0% 2,1% 9,4% 32,7% 1,1% 8,5% 3,9% 13,5% 1121 5,7% 4118 20,8% 890 162 250 2271 341 1358 9390 4,5% 0,8% 1,3% 11,5% 1,7% 6,9% 47,5% 72 29 707 0,4% 0,1% 0,5% Alle modtagere 1 alt 59 6268 58 4750 75 8736 192 19754 100,0% DEN EUROPÆISKE KOMMISSIONS GENERAL DIREKTORAT XXIII VIRKSOMHEDS POLITIK, DISTRIBUERINGS FORETAGENDER, TURISME OG KOOPERATIVER. EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDLINGSPLAN FOR AT ASSISTERE TURISME. ENDELIGE RAPPORT Udarbejdet af Price Waterhouse Februar 1996 Price Waterhouse ft GENERAL DIREKTORAT XXIII EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDLINGSPLAN PUN TIL AT ASSISTERE TURISME INDHOLD OPSUMMERING AF RESULTATER OG NØGLE ANBEFALINGER AFSNIT 1- INDLEDNING Omstændighederne ved evalueringen 1. 1- Baggrund og indhold 1. 2 - Mål og hensigter evalueringen 1. 3 - Evalueringens omfang 1. 4 - Metodik 1. 5 - Definitioner 1. 6 - Struktur af Rapporten AFSNIT 2 - PROGRAM MODEL AF PLANEN 2. 1 - Indledning 2. 2 - Formål 2. 3 - Politik områder 2. 4 - Foranstaltninger 2. 5 - Strategier og instrumenter AFSNIT 3 - TEKNISK EVALUERING AF HANDLINGER 3. 1-Metodik 3. 2 - Samlede points 3. 3 - Case studies 3. 4 - Almindelig vurdering AFSNIT 4 - ADMNISTRATIVE OG OPERATIVE ASPEKTER 4. 1 - Beskrivelse af administrative og management forholdsregler 4. 2 - Vurdering af foranstaltninger der er på plads 4. 3 - Anbefalinger AFSNIT 5 - VURDERING AF KONTRAHENTER 5. 1 - Metodik 5. 2 - Analyse 5. 3 - Erfaringer, anbefalinger, forslag og bedste fremgangsmåde SirJÊ i 1 7 12 24 31 Endelige rapport - V2. 0 Original text in English r TILLÆG I II III IV V VI VII VIII Beskrivende statistik af handlinger Checkliste for samtaler med nøglekilder Evaluerings fiche for projekt vurdering af PW eksperter Evaluerings fiche for projekt vurdering af kontrahenter Checkliste for case studies Rådets afgørelse af 13 juli 1992 Liste over kontakter Vurdering af nøgle kilder Endelige rapport - V2. 0 Original text in English v> EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDLINGSPLAN PUN TIL AT ASSISTERE TURISME ENDELIGE RAPPORT OPSUMMERING AF BERETNINGER OG NØGLE ANBEFALINGER • OPSUMMERING AF BERETNINGER OG NØGLE ANBEFALINGER Dette afsnit udgør en opsummering af evalueringen af Fælleskabets handlings plan til at assistere turisme (herefter kaldet Planen) udført af Price Waterhouse og giver nøgle anbefalinger. Denne opsummering har ubetydelig reference til individuelle handlinger. Opsummering Af Resultaterne Indholdet Af Programmet I korte træk ligner Turisme Handlings planen et lappeværk af sammenstykkede initiativer, en fragmenteret og undertiden usammenhængende og ufuldendt liste af fragmenterede taktik og aktiviteter. De fleste taktikker og forholdsregler i planen kan sandsynligvis forsvares, hvis betragtet i isolation, men der mangler helhed og overensstemmelse. I afsnit 2 præsenterer vi vor analyse af planen baseret på forbindelsen mellem handlinger og deres formål. Vi giver nedenfor de vigtigste oplysninger af denne analyse. De er: (1) De 11 områder (vi vil kalde dem taktik områder identificeret i Bilaget til Rådets afgørelse af 1992) udgør ikke et logisk sammenhængende sæt initiativer (2) Der er forvirring meilen formål (mål) og midler (foranstaltninger som for eksempel undersegelser og projekter) (3) Det er uklart hvorledes vissehandlinger vil bidrage til de foreslåede formål (4) Taktikken " tværnationale formål' eftersom det ikke er et mål i sig selv er meget svært af passe ind i en logisk ramme. Denne taktik synes at duplikere andre taktikker og dets hensigter er uklare (5) Nogle af de 11 taktikker forbinder områder som er aldeles forskellige og ville være bedre adskilt. (6) Nogle af taktik kerne synes at være udtalt på en temmelig forblomme t og partisk måde som leder til tilsyneladende ufuldkommenhed i de støttende forholdsregler (dette delvis er en afspejlning af Fællesskabets kompetence områder og understøttelse) (7) Nogle af taktikkerne synes at mangle støtte med hensyn til præcise forholdsregler. Planen synes også at være for ambitiøs i betragtning af de menneskelige og financielle ressourcer der er formidlet til forberedelse og implementation af projekterne. Den generelle mangel på kontinuitet mellem årene er en anden mangel. De almindelige resultater af denne analyse er bekræftet ved de vigtigste konklusioner taget fra vores samtaler med nøgle kilder. Rollen og markeds positionen for turist afdelingen 1 2 3 4 5 6 7 Afdelingen synes ikke at have en klar og operativ fremsynethed om hvorledes den vil positionere sig i Endelige rapport • V2. 0 Original text in English If- EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDUNGSPUN PUN TIL AT ASSISTERE TURISME ENDELIGE RAPPORT OPSUMMERING AF BERETNINGER OG NØGLE ANBEFALINGER m vis-a-vis konkurrerende og komplimenterende tjenestegrene som for eksempel National Tourism Offices (NTOs), egns og internationale organisationer og andre Fællesskabs direktorater. 8 Forbundet med denne markeds positions sag er definitionen af rollen og mandatet for afdelingen. Forskellige muligheder inkluderer: a b c d e f g en afdeling der ko-ordinerer EU initiativer i turist branchen et forum gennem hvilket intereresserede partier kan debattere og søge almindelig enighed en regulerende afdeling involveret i at lede aspekter af turistbranchen for eksempel med hensyn til priser på værelser, brand sikkerhed og grupperejser en kontrol afdeling (watchdog) der sporer og har indflydelse på begivenheder, for eksempel med hensyn til statistikker, identificering af tryk punkter der påvirker turist afdelingen (som f. eks. transport, lufttrafik, personale, sæsonbetonethed handle i en kommerciel kapacitet for eksempel med at lede externe fremmende kampagner i samarbejde med den private sektor og NTOs En institution der identificerer, støtter og fremmer pilot planer med potentiel europæisk betydning eller værdi en institution der yder teknisk tilstand til andre EU institutioner (for eksempel til general direktoratet der tager sig af struktur støtte) og sektoren i almindelighed. 9 10 11 12 Overensstemmelse med Artikel 4 af handlings planen og opnåelse af målene Som vores analyse i program modellen af planen antyder (se afsnit 2) er formålet med planen ofte defineret på et meget højt plan og er undertiden vag. Dertil kommer at disse er mellemliggende og langtids objektiver. Det ville være temmeligt uretfærdigt at vurdere effektiviteten af planen mod disse objektiver. Hvis sådan en vurdering skal foretages ville svaret med sikkerhed blive :"Nej planen har endnu ikke opnået disse mål hvis den nogensinde vil. Men fællesskabets institutionerne burde specificere time skalaen der forudses for en evaluering af sådanne langtids objektiver. Spørgsmålet må blive skrevet om : bidrog handlinger der blev implementeret under planen til opnåelse af disse strategiske langtids objektiver? Med andre ord: lykkedes det disse handlinger (forholdsregler) at opnå de associerede mellemtidige objektiver? Igen som vist ved analyse af program modellen mangler sådanne midlertidige objektiver ofte, eller er utilstrækkeligt formuleret til at udføre en vurdering af effektivitet. Et antal initiativer har bidraget positivt til opnåelse af visse midlertidige objektiver der er sat op i planen (som foreksempel tilvejebringelse af turist statistikker og koordination med de andre EU politikker og afdelinger). Det må understreges imidlertid at turist afdelingen har været udsat for meget vanskelige omstændigheder specielt meget alvorlige administrative forstyrrelser som resultat af påstande om dårlig ledelse der blev bragt mod to overordnede medlemmer af turist afdelingenspersonale. Det må Endelige rapport • V2. 0 Original text in English 'it EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDLINGSPUN PUN TIL AT ASSISTERE TURISME ENDEUGE RAPPORT OPSUMMERING AF BERETNINGER OG NØGLE ANBEFALINGER • også anerkendes at det er i planens natur at det er en meget vanskelig opgave at implementere og levere den. Teknisk Vurdering Under disse omstændigheder erdet lettere ( og mere meningsfuldt) at vurdere handlingen (for eksempel projekt og studie) stadiet end på et mere generel stadie. Vi udførte to vigtige aktiviteter på dette område : en teknisk vurdering af alle 1993-1994 formidlede handlinger og ti casestudies af vigtige handlinger. Afsnit 3 udgør resultaterne af den tekniske evaluering af handlinger foretaget under planen. For 1993 og 1994 handlingerne der blev evalueret var de individuelle points fra 1-5 givet hvor et point på 5 betyder meget godt. 11993 var gennemsnits points 2. 9 for helheds vurdering og 2. 7 for omkostnings effektivitet. 11994 blev begge points forøget til 3. 4 og 3. 0 henholdsvis. Med andreord, helheds kvaliteten af projekterne blev betydeligt forbedret i 1994 (hvilket afspejler den forbedrede udvalgs procedure) og omkostningseffektiviteten blev også forbedret. Antallet der ialt blev vurderet godt eller meget godt steg fra 34% til 44%. Den samlede kvalitet af projektet og studierne der er udført er dårlig til gennemsnitligt (24% af 1993 og 1994 handlingerne der blev undersøgt er vurderet som meget dårlige eller dårlige Mens kun 14% af fuldendte projekter blev vurderetl som værende meget gode. ,Der har imidlertid været en betydelig forbedring i 1994. I de fleste tilfælde er betydningen af handlingen begrænset i rum, rækkevidde og tid. Der var adskillige financielle forpligtelser (et samlet på 59 i 1993, 58 i 1994 og 74 i 1995), efter vores mening alt for mange i forhold til turisme afdelingens ressourcer til tilstrækkeligt at definere og kontrollere dem. De fleste handlinger var for små til at gøre en betydelig forskel skønt et antal af heldige små handlinger var meget omkostnings effektive. Gennemsnits størrelsen af handlingerne vi vurderede var ECU 121144 i 1993, ECU 117030 i 1994 og ECU 127015 i 1995. General direktoratet XXIIIs præstationer med udviklingen af fælles turist statistikker har været meget betydningsfuld. Data indsamling er en nødvendig men dyr procedure i turist afdelingen og fremgangsmåden der anvendes af general direktoratet XXIII var passende under omstændighederne. Fremgangsmåden i alt væsentligt fokuserede på at opnå enighed over et fælles kerne minimum data sæt der skulle indsamles. Rundt om denne fælles kerne er beslægtede men tilvalgte data sæt blevet defineret igen med en fælleshed om definition så der ersikret helheds sammenligning. Et direktiv over indsamling af statistikker er nyligt blevet udgivet (23/11/1995) og vil komme i kraft i slutningen af 1996) og regeringer modtager nu financiel støtte under handlingsplanen for at bringe deres respektive systemer i linie med dette. Et samlet beløb på 4,5 MECU er blevet tildelt til denne opgave over en periode på tre år. (1995-1997). De fleste handlinger (projekter og studier) funderet kan klassificeres i to grupper. På den ene side er der handlingerne der opfylder politiske objektiver, disse handlinger fremmer Europæiske ideer og netværk og har en temmelig høj profil og nyheds værdi. På den anden side er der kommercielt interesserede handlinger med bæredygtighed indbygget. Disse to grupper kan lejlighedsvis falde sammen. Fremhjælpning af tværnationale netværk er efter vores mening ikke et objektiv men en måde hvorpå man kan opnå et objektiv. Der er en forpligtelse under Artikel 4 af Råds bestemmelsen for omkostningseffektive forholdsregler. Politiske hensigter for eksempel med fremhjælpning af 13 14 15 16 17 18 19 iii Endelige rapport • V2. 0 Original text in English -Zf EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDLINGSPUN PUN TIL AT ASSISTERE TURISME ENDELIGE RAPPORT OPSUMMERING AF BERETNINGER OG NØGLE ANBEFALINGER • tværnationale netværk kan opnås bedre og mere omkostnings effektivt ved andre metoder og behøver ikke dække eller begrundelse af et pilot projekt som kun lejlighedsvis er virkeligt fornyende. Et antal studier blev funderet for at se på større foretagender der er af betydning for turist sektoren. Disse var i almindelighed godt udført selvom valget af emner (ungsdoms turisme, forretnings og konference ledelse for eksempel) ikke forekom at være baseret på omhyggelig analyse af behov når eksisterende tilgængelig data blev taget i betragtning. Vi er opmærksomme på at mere tid må anvendes på at definere præcist studierne der skal finansieres, og eksisterende studier må tages i betragtning, fortløbende forsknings programmer og rejse industriens behov. Et antal projekter og studier havde som deres objektiv forberedelsen af reference lister, håndbøger og vejledninger af mulig interesse for sektoren. Alle disse mangler indbygget post projekt bæredygtighed, som er nødvendig, når data skal (og ofte er dyr) opdateres. Planen gjorde et antal stærke bidrag til turister med handicap. Vejledninger til at gøre Europa mere tilgængeligt for turister med handicap er eksempler på fortræffelig og omkostningseffektive studier, der fremkom fra planen. Defleste kulturelle komponenter i planen fokuserede på at opbygge tværnationale ruter og netværk baseret på et udvalg af temaer. De fleste var undersøgelser med relativt lave omkostninger, som producerede interessante resultater. Men samtidig er bæredygtighed og indvirkningen på turist efterspørgsel sandsynligvis begrænset og de største langtids fordele kan komme af at styrke forbindelsen mellem egne. Hvis der er ingen hensigt med at sikre en bæredygtig økonom isk fordel, så må dette gøres klart og handlinger må dømmes på den basis. Men der er stadig et behov for at være omkostnings effektiv. Det bemærkes også at begrebet om ruter og spor med forbundne destinationer var allerede vel etableret før planen og den marginale værdi ved at skabe yderligere ruter/spor kan være begrænset og bør bedømmes i dette lys. Den nye ide af general direktoratet XXIII's støttetede spor er deres tværnationale design. Den længere indvirknint er stadig ikke kendt, og yderligere forskning er nødvendig. Uddannelses og trænings projekterne har været ret vidt spændende og har inkluderet udvikling af netværk kurrikulum definition og identifikation af nye professionelle behov. De netværk projekter som forekommer de mest heldige har været de der styrkede eksisterende netværk, mens skabelsen af nye netværk menes at være i almindelighed mindre heldige med hensyn til bæredygtighed og andre grunde. Hvor projekter har fokuseret på kurrikulums behov med Europæiske fællesskab har de tjent vældig nyttige roller. Mindre heldigt i kontrast har været et antal projekter som har fokuseret på identifikation af nye professionelle kategorier. Der har også været et antal engangs trænings øvelser ( for eksempel i øst og central Europa) som skønt i sig selv nyttige, ikke passer ind i en institutionel eller anden ramme, der giver grundlag for opfølgning og bæredygtighed. Taget i isolation kan de have været effektive, selvom de ikke passer ind i et sammenfattende plan og bør undgås i fremtiden med mindre mekanismer for at sikre bæredygtighed kan sættes i værk. 20 21 22 23 24 25 26 27 iv Endelige rapport - V2. 0 Original text in English > EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDLINGSPUN PUN TIL AT ASSISTERE TURISME ENDELIGE RAPPORT OPSUMMERING AF BERETNINGER OG NØGLE ANBEFALINGER <H Teknologi pilot projekterne støttet under planen er stort set enten generisk rettet mod nøgle sager som data definitions procedurer for informations udveksling, eller specifik i at søge at anvende ny teknologi til specifikke situationer. Denne skelnen generisk/specifik falder sammen med projekt ansvar med general direktorat XXIH's hvor de generiske projekter (som for eksempel CIRT, EDITIN, ETI, TIRS alle gode projekter) betragtes som teknologi projekter og er klassificeret under taktik område af tværnationale forholdsregler. Et antal projekter idet kulturelle område er domineret af teknologiske løsninger og disse kan drages specifikke vigtige konklusioner med relation til deres teknologi. I kontrast til de kulturelle handlinger der er finansieret, er der tegn på ,at på den ene eller anden måde ville mange af de generisk teknologiske projekter der var finansieret med tiden have kørt videre uden EC finansiering, eftersom de var rettet mod sager med industriel betydning som globalisering af data eller tilgangs fordele. EC finansiering. selvom den meget nyttigt bidrager til at tage sig af disse sager kan beskrives som støttende. Det har imidlertid haft en positivindvirkning med atfremskynde anvendelsen af nyt eknologi til turist specifikke opgaver (for eksempel 1993 projektet EDITIN). De specifikke projekter har ikke været specielt vellykkede, for der er en stærk sandsynlighed for at de fleste vil visne efter projekt finansiering er fuldendt, da de mangler en indbygget bæredygtighed eller kommerciel komponent. Disse projekter forekommer at have været hovedsaligt designed til at få adgang til EC støtte end at være rettet mod specifikke benov. Gennemløbende i mange af de nye teknologi orienterede database projekter er tilsyneladende en mangel til at forudse post projekt bæredygtighed. Turist databaser skal til stadighed opdateres ,og administrative og financielle mekanismer for at opnå dette, er en lige så vigtig komponent af projekt design som de tekniske komponenter. Disse opfølgnings og kommercialiserings spørgsmål var i de fleste tilfælde ikke tilfredsstillende behandlet, med det resultat at et antal af interessante projekter blev fuldendt men har sandsynligvis ikke noget bæredygtighed bidrag at give til turist sektoren. Et spørgsmål der ikke blev specielt løst i design af teknologi og andre projekter var spørgsmålet om relevans for SMEs. Teknologi giver både en barriere og en mulighed for SMEs og dette spørgsmål er ikke blevet tilfredsstillende løst. Visse projekter udelader ethvert led til leverandører i det hele taget, idet de koncentrerer sig udelukkende om tur ledere og rejseselskaber og udelader hoteller. Internet med dets lave indgangs udgift repræsenterer, det kan hævdes,et stort område af muligheder for SMEs og hidtil har der ikke været et eneste, der har rettet sig mod dette område. Administrative og operationelle sider I Afsnit 4 giver vi en oversigt over administrative og styrings arrangementer og procedurer efterfulgt af vores vurdering. Vores vigtigste resultater er opsummeret nedenfor. Administrative arrangementer og procedurer var svage i begyndelsen af implementerings perioden men er siden blevet betydeligt bedre i 1994 og 1995. Medlemmer af personalet som vi har mødt er tydeligt engageret og arbejder hårdt. Personalet er overbebyrdet med administrative opgaver hvis fornuft og effektivitet ikke altid er indlysende. Balance mellem direkte aktivt (projekt forberedelse, besøg til steder, kontakt med kontrahenter osv) og administrative opgaver er ugunstig. 28 29 30 31 32 33 34 35 36 v Endelige rapport • V2. 0 Original text in English ^/ EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDLINGSPUN PUN TIL AT ASSISTERE TURISME ENDELIGE RAPPORT OPSUMMERING AF BERETNINGER OG NØGLE ANBEFALINGER • 37 38 39 40 41 Kommunikations forbindelser ved direktoratet XXIII er lange. fyldt med procedurer og langsommelige, og således er derfor beslutnings processen. Procedurer er imidlertid progressivt blevet forbedret med hensyn til sager der har med planen at gøre. Vi identificerede også de følgende mangler på personale området. Høj omsætning af personale, lav procentdel af turist eksperter og i almindelighed utilstrækkeligt kendskab til turist sektoren; ikke tilstrækkeligt personale i den finansielle administration, utilstrækkelig uddannelse (for eksempel med finansiel og projekt ledelse). Med de begrænsede personale resourcer ved afdelingen i 1993-95 var det utilrådeligt at implementere planen medfinansiering af så stort et antal projekter og studier (hovedsaligt gennem åbne invitationer til forslag) på grund af den tunge administrative byrde, der lå i en sådan fremgangsmåde. Således var kvaliteten af et antal af udvalgte processer dårlig. Projekterne der blev valgt i 1994 viste en forbedring ,og resultatet af 1995 invitation til licitation og til forslag viser en tydelig forbedring i kvalitet og forventninger om gode resultater er høje. Finansiel ledelse var dårlig i det første halvdel af implementeringen, men er siden blevet forbedret. Der er stadig behov for at styrke denne. Dårlig resultat i området for fianasiel ledelse skyldtes opførslen af ledende medlemmer af personalet (som blev flyttet fra afdelingen i den første halvdel af 1994) og skyldtes også utilstrækkelige systemer (så som dårlig brug af informationsteknologi) utilstrækkelig uddannelse af personalet og utilstrækkeligt personale på adminisstrativt niveau (dvs. grad B). Nøgle anbefalinger 42 Vi giver nu vores vigtigste anbefalinger til turist afdelingen og general direktoratet XXIII. Disse anbefalinger er yderligere forstærket i de relevante afsnit i dokumentet. 43 44 45 46 Strategiske aspekter Vi mener at afdelingen skulle begrænse sit omfang af handlinger ved at koncentrere afdelingens resourcer på nogle få strategiske områder for at blive mere effektiv. Afdelingen bør søge at opnå en klart udtrykt forståelse af sin markeds position , sin opgave og objektiver og bør udvælge sine handlingsmåder derefter. Afdelingen må tage handling til at genopnå kredibilitet og forøge sin turist profil i afdelingen (det nuværende personale blev ofte betraget af vores interviewere som ikke at have tilstrækkelig ekspertise på området). Operative aspekter Partnership og samarbejde med de forskellige interesserede partier (private og offentlige inklusive medlemsstater, nationale turistkontorer og andre industrielle interesser) bør forbedres. De tre ledelse, rådførende og rådgivende kommiteer kunne blive hoved agenten for udspredning af resultaterne af de handlinger der finansieres eller tages af afdelingen. Disse kommiteer må akceptere at de har en stor rolle at spille i udspredelse og tage dette ansvar. vi Endelige rapport - V2. 0 Original text in English 31 EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDLINGSPLAN PUN TIL AT ASSISTERE TURISME ENDEUGERAPPORT OPSUMMERING AF BERETNINGER OG NØGLE ANBEFALINGER gj/k fHF 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 Kommiteer der er opsat kunne også blive anvendt til at hjælpe afdelingen med at identificere behov (for eksempel mulige pilot projekter) og med at afgøre om EU finansiering ikke vil duplikere eksisterende initiativer. Uafhængige eksperter kunne opfylde en lignende rolle. I personale området bør der tages korrigerende forholdsregler : at reducere personale omsætning, at forbedre turist ekspertisen i afdelingen f. eks. ved forflytning fra NTOs, at sørge for mere uddannelse af personalet (på alle niveauer) måske ved midlertidig forflytning til branchen, f. eks. i management, finansielle og administrative aspekter af Fællesskabs procedurer. De eksisterende informations systemer bør gennemgås og betydeligt forbedres f. eks. for at skabe mere management information til støtte for personalet. Afdelingen og hierakiet skulle overveje at kaste et blik over dets administrative arrangementer og vælge præstations indikatorer så vidt som muligt (med tilpassende målsætninger) på et antal områder. idet der tages hensyn til begrænsninger sat af kommissionens administrative regler. Enheden bør efterse interne procedurer for at frigøre tid til at forberede, styre og opfølge de handlinger der er finansieret. Personalet giver alt for megen tid til uproduktivt papirarbejde. Der er behov for at styrke styring og vurdering af projekter og mere generelt at design og implementere enkelte men effektive procedurer designet fra begyndelsen og ikke sat til senere. Flere beøg til stederne bør også finde sted på en regelmæssig basis. Dette er et aspekt som allerede blev forbedret i 1994-95. Der skal også tages handling for at sikre at tilstrækkelig udbredelse/fordeling af projektresultater finder sted, for eksempel ved at øremærke resourcerne i projektbudgettet ved det forberedende/udvælgende stadie. Disse aspekter var bedre betragtet i1995 invitationer til forslag. Antallet af projekter og studier finansieret skal betydeligt reduceres for at forøge deres indvirkning og for at begrænse administration. Brug af invitationer til licitation proceduren bør revideres for at reducere administrative byrder og for at maksimere effektiviteten af proceduren. Muligheder for at udkontrakte noget af dette arbejde bør tages i betragtning. Forholdet mellem møder organiseret om et emne eller et teknisk spørgsmål bør forøges. Afdelingen bør gives mere selvbestemmelse på et antal områder ,som for eksempel ledelse af budget til missioner. Afdelingen bør være i stand til hurtigt at reagere og være fleksibel for projekt implementeringens behov ( besøg, deltagelse i workshop osv) med strenge grænser om et aftalt budget. Dette skulle selvfølgelig ikke gøre afdelingen mindre ansvarlig eller åben. 58 Den årlige cyclus af planen havde en negativ virkning på kvaliteten af de handlinger der blev udvalgt og på deres implementering. En længere projekttids periode er nød vendig. (for eksempel 3 år. ) vii Endelige rapport - V2. 0 Original text in English '?"!> EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDUNGSPUN PUN TIL AT ASSISTERE TURISME ENDELIGE RAPPORT OPSUMMERING AF BERETNINGER OG NØGLE ANBEFALINGER «I 59 På kortere sigt (dvs 1996) føler vi at initiativer skulle fokusere på: a b c d udspredning af de bedste udbytter forårsaget af de handlinger der er finansieret, for eksempel publikation og udbredelse af fuldendte rapporter. opfølgning af heldige projekter og studier for at drage erfaringer og videreføre bedste fremgangsmåde udvikling af forhold med turist industrien og andre interesserede partier fortsættelse af aktiviteter i området med samarbejde med andre general direktorater og til at udvikle fællesskabs turist statistikker. Vejledninger for et fremtidig turist program 60 Et fremtidigt turist program skulle: a b c d e f g være mere fokuseret (færre prioriteter, færre finansierede handlinger, større gennemsnitligts projekt værdi) forøge intern overensstemmelse af programmet inkludere handlinger af en multinational karakter have vel forberedte og specificerede må baseret på en logisk ramme tagende i betragtning målelige indikatorer af held, post projekt ejerskab. ansvar og bæredygtigheds spørgsmål forbedre procedurene for forberedelse og planlægning, styring og vurdering af projekter (både interne og eksterne, dvs. uafhængige) give høj prioritet til udbredelse af resultaterne og opfølgning af handlingerne sikre at de mest heldige bæredygtige handlinger udført i 1993-95 fortsættes og styrke de heldige områder. viii Endelige rapport - V2. 0 Original text in English % EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDLINGSPUN PUN TIL AT ASSISTERE TURISME ENDELIGE RAPPORT AFSNIT 1-INTRODUKTION • AFSNIT 1-INTRODUKTION Omstændighederne ved evalueringen Price Waterhouse er klar over visse påstande angående turist afdelingens opførsel i perioden før Marts 1994. General direktoratet XXIII gav Price Waterhouse den følgende instruktion om sagen: "Generaldirektøren af GD XXIII blev klar over disse påstande i løbet af 1993. Han kastede sig med det sammme ud i dybtgående undersøgelser indenfor general direktoratet over disse påstande. Så snart han blev klar over, at der var i det mindste nogen sandhed i disse påstande blev andre services involveret. Som resultat af disse forskellige undersøgelser blev to medlemmer af turist afdelingen suspenderet og senere afskediget fra kommissionen. Komissionen informerede civil autoriteterne i flere medlemsstater om de oplysninger der var kommet til hånde og inviterede dem til at udføre deres egne forespørgsler. " Ibetragtning af disse forespørgsler hvoraf nogle stadig er underbehandling blev Price Waterhouse ikke inviteret til at investigere påstandene. Men de blev imidlertid bedt om at tage i betragtning den virkning som dissepåstande og undersøgelser de medfrrte havde på effektiviteten af planen. I betragtning af disse har Price Waterhouse kun kommenteret i deres evaluering af omstændighederne, der er påvirket af disse omstændigheder. Det må især bemærkes at i tilslutning til undersøgelsen der blev foretaget af GD XXIII selv, involverede de andre undersøgelser personalet i afdelingen med at opspore og levere oplysninger. Dette fratog dem betydelig tid som normalt ville have være helliget andre pligter. En yderligere konsekvens af disse påstande og undersøgelser er at de finansielle og budget læggende autoriteter i fællesskabets institutioner blev ganske naturligt meget stramme og præcise i forhold til turist afdelingens regler. Turistenafdelingen blev nødt til at følge regler om deres aktiviteter ord for ord. Dette førte til betydelig forsinkelse i sagernes udførelse og nogle af disse var enkel rutine. Dette var meget frustrerende for turist afdelingen og det kostede igen tid der normalt var helliget direkte implementation af planen og forsinkede dennes implementering. 1. 1. Baggrund og Indhold Fællesskabets handlingsplan for at assistere turisme (planen) begyndte i Januar 1993 efter rådets afgørelse 92/421/EEC af 13 Juli 1992. Planen varede tre år og sluttede i slutningen af December 1995. Artikel 6 i planen stipulerede at en evaluering ville blive foretaget. Bilaget til handlingsplanen giver 11 specifikke grupper af forholdsregler der angår turisme. Artikel 4 i planen udtaler at handlinger foretaget må: a b c være konsekvent med princippet om subisidiaritet være omkostningseffektiv og have en betydelig indflydelse på Fællesskabets turist industri Hjælpe med at udvikle branchen med speciel reference til små og mellemstore foretagender Endelige rapport - V2. 0 Original text in English ^ EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDUNGSPUN PUN TIL AT ASSISTERE TURISME ENDELIGE RAPPORT AFSNIT 1-INTRODUKTION # d e f g h stimulere konkurrence indenfor Fællesskabet og forøge konkurrenceevnen for Fællesskabets turist foretagender på verdensmarkedet medvirke til at bevare og beskytte kvaliteten af naturen, den kulturelle arv og uafhængigheden af de lokale befolkninger medvirke til at forbedre tilgang til information og service til beskyttelse af turister hjælpe til at forbedre Fællesskabets turist tjenester blive implementeret gennem samarbejde med de nationale autoriteter og om nødvendigt med de egnsmæssige og lokale autoriteter ligeledes, således at betydningen af turisme for egns udvikling bliver taget i betragtning 1. 2 - Mål oo hensigter med evalueringen Den vigtigste hensigt med denne undersøgelse er at foretage en evaluering af planen. Evalueringen inkluderer en teknisk evaluering af pilot projekter, undersøgelser og andre initiativer af arbejde foretaget i 1993 og 1994 og en vurdering af de (endnu) ikke fuldførte arbejder valgt under 1995 programmet. Grundlaget for evalueringen er de generelle kriterier udtrykt ovenfor og de specifikke kriterier udtrykt i Bilaget til handlingsplanen og i følgende invitationer til tilbud og forslag. I tilfældet af ad-hoc projekter betragtede evalueringen ansøgelsen som sendt. Evalueringen fokuserer på alle forholdsregler i handlingsplanen og tager kvantitative og kvalitative aspekter i betragtning. 1. 3 - Evalueringens omfang Handlinger taget under planen består af et udvalg af horisontale og specifikke initiativer. Disse inkluderer: a b c d e an samarbejds opgave indenfor Kommissionen angående andre politikker med en virkning på turismen tværnational pilot projekter formidlet af Kommissionen og andre partier forskningsstudier på specifikke sider af turist branchen konference og netværk med forhold til specifikke sider af turist branchen rapporter og rådgivende dokumenter om turist politik og fremgangsmåde for Fællesskabs institutioner og branchen Bilag I indeholder listen over alle de projekter og studier der er støttet tilføjelse til evalueringen af disse specifikke handlinger blev vi bedt om at evaluere prioriteterne givet til de forskellige foranstaltninger under planen og de administrative foranstaltninger med henhold til planen og omfanget og tildeling af midler. 7 8 9 10 11 Endelige rapport - V2. 0 Original text in English 11 EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDLINGSPUN PUN TIL AT ASSISTERE TURISME ENDELIGE RAPPORT AFSNIT 1-INTRODUKTION # M-MeMIK 12 I dette afsnit beskriver vi. de vigtigstehandlinger der blev fuldført. Vi præsenterer også de ti case studies der blev udvalgt. Arbejdsprogram 13 Arbejdsprogrammet var som følger: • • Fase 1 - Oversigt over planen. Program af (ansigt til ansigt og telefon) samtaler med ansatte i GD XXIII og i andre GD, medlemmer af Ledelses Kommitteen , medlemmer af branchen, uafhængige eksperter, lait udførte vi over 60 samtaler (af hvilke 53 var udenfor GD XXIII). Faser 2 og 3 -Analyse af projekter. Vi udførte en teknisk evaluering af alle projekter fuldført i 1993 og 1994 (fase 2) og af forslagene af de projekter der blev udvalgt i 1995 (fase 3). De fleste 1993 og 1994 kontrahenter modtog et spørge skema der dækkede de følgende spørgsmål: projekt beskrivelse, opnåelse af objektiver, projekt implementation. • Fase 4 - Analyse, konklusioner og anbefalinger. Aktiviteter fuldført. 14 15 Opgaven begyndte den 10 November 1995 (det første møde med GD XXIII). Vor endelige rapport blev akcepteret af GD XXIII den 26 februar 1996. Price Waterhouse blev assisteret af Mr. Esmond Devas, turistekspert. I November og December 1995 udførte vi en første runde af samtaler og møder med GD XXIII ansatte. Ca. ti samtaler var fuldført ved udgangen af December. Hoved hensigten med denne første runde af samtaler var at etablere kontakt med turist afdelingen , og at få en oversigt af handlinger og at indsamle synspunkter (tidligere, aktive, nuværende) om rollen for Turist afdelingen. 16 Derefter kontaktede vi 69 nøgle uafhængige kilder og eksperter (udenfor GD XXIII) og udførte 53 ansigt til ansigt eller telefon samtaler. Nøgleemnerne der blev diskuteret var (Se Bilag II for checkliste): a b c d e f g Oplysning om turist handlingsplanen Integrering med turist handlingsplanen (samarbejde, komplementær, sammenfaldning osv) Vurdering af fornuften i turist handlingsplanen: er der mening med programmet? Vurdering indvirkning og virkninger: hvad er der sket som et resultat af programmet? Opnåelse af programmet, hensigter: har programmet opnået hvad der var forventet? Alternativer: er der bedre måder at opnå resultater/mål? Erfaringer. anbefalinger, forslag, bedste fremgangsmåde. 17 Alle medlemmer af Management kommitteen og alle de medlemmer af den rådgivende kommittee modtog et brev fra PW der forklarede hensigten med opgaven og opfordrede dem til at kontakte os hvis de ønskede at deltage. Vi modtog skrevet svar fra Italien, Irland, Spanien,Frankrig, Finland,Belgien og Luxemburg. 18 Vi opsatte en database der indeholdt beskrivende og finansielle oplysninger for alle handlinger i 1993- 3 Endelige rapport - V2. 0 Original text in English ^ EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDUNGSPUN PUN TIL AT ASSISTERE TURISME ENDELIGE RAPPORT AFSNIT 1- INTRODUKTION «I 1995 (se bilag I). 19 20 77 kontrahenter i 1993 og 1994 projekter modtog et kort spørgeskema der dækkede projekt beskrivelse, opnåelse af objektiver, implementering og vurdering af implementeringen. Proformaen brugt er givet i Bilag IV. Vi modtog 47 svar som repræsenterer en svars rate på 61%. Vi behandlede slutresultaterne fra denne undersøgelse med forsigtighed af hensyn til den mulige tendendiøse natur af svarene. Vi udførte en teknisk vurdering af alle handlinger der var fuldført (1993 og 1994 kontrakter, 90 ialt). For at udføre denne vurdering forberedte vi en evaluerings fiche for projekt vurdering (se Bilag III). Vores fremgangsmåde til projekt evaluering var så vidt muligt at gå frem i fem trin som følger: a b c d e grupere projekterne til antagelse ifølge de ansatte der havde ansvaret arrange en første samtale med de ansatte som gav en kort introduktion til projekterne fuldende evaluerings ficherne diskutere ficherne med EC embedsmænd fuldføre fichen og indføre resultatet i databasen 21 Vi udførte ti casestudies (se tabel 1. 1 ). Vi brugte de følgende kriterier til at gøre vores valg som blev vedtaget med GD XXIII: a b c d nødvendighed at dække alle tre år så vidt muligt nødvendigheden at vælge for hvert år de projekter med de største budgetter nødvendigheden at være repræsentativ af de årlige prioriteter nødvendigheden af balance mellem success og fiasko. Endelige rapport • V2. 0 Original text in English EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDLINGSPLAN PUN TIL AT ASSISTERE TURISME ENDEUGERAPPORT AFSNIT 1-INTRODUKTION • Tabel 1. 1 -Casestudies Kontrahent Titel 1. L&R Leisure Europæiske projekt til uddannelse af turist ledere i Bulgarien og Slovakia 2. HTL Turisme og miljø pris 3. Delvico/Bates 4. Regione Toscana 5. Hjøerring Business College 6. FECTO/FOTVE 7. Arthur Andersen Turisme fremmeise i Europa som mål for turister i lang distance markeder ETI - Europæisk turist information & bestilling Udvikling af en uddannelses strategi for ansatte og lærere indenfor turist branchen i koldt vands regionerne i Nordsøen Kunstbyerne i Europa programmet Udbytte management i små og mellemstore foretagender i turist branchen år Støtte COOOEcus) Område 1993 220 1993 1993 381 1000 Uddanne central og østeuropa Miljø Fremhjælpning 1993 200 Nye teknologier 1994 195 Uddannelse 1994 195 Kultur 1994 392 Undersøgelse 8. National institutes of Stat. & Others Tema: Udvikling af Fællesskabets Turist statistikker Fortløbende 4500 (1995-97) Statistikker 9. WTTC Tema: analyse af procedurer ved analyse af 1995 miljø projekter, især projektet Europæisk Fællesskab netværk for miljø rejse og turisme 1995 631 10. Tema: koordination af turist sektoren Fortløbende Analyse af tilbuds, vurdering og implemente rings metoder horisontal aktivitet 22 23 Vi gennemgik også de administrative aspekter i planen især valg og kontrol procedurer og management arrangementer. 1. 5-Definitioner Planen består af 11 grupper af Fællesskabs foranstaltninger til at assistere turisme (se Bilag VI). Vi kalder disse politik områder og reserverer udtrykket foranstaltning til handlinger taget for at implementere planen. Endelige rapport - V2. 0 Original text in English ?f EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDUNGSPUN PUN TIL AT ASSISTERE TURISME ENDELIGE RAPPORT AFSNIT 1- INTRODUKTION • 24 Vi skelner mellem tre typer handlinger: a b c studier (100% formidlede handlinger) projekter (fælles formidlede normalt op til et maksimum af 60%) andre aktiviteter som koordination indenfor Kommissionen. 1. 6 -smitøur af Rappellen 25 Resten af rapporten er delt op i fem hoved afsnit. Afsnit 2 giver vores analyse af planen, baseret på led mellem handlinger og deres hensigter. Afsnit 3 opsummerer resultaterne af den tekniske evaluering af handlinger (studier, projekter og andre aktiviteter) foretaget under planen. I Afsnit 4 giver vi en oversigt over administrative og management arrangementer og procedurer efterfulgt af vor vurdering. Afsnit 5 giver resultaterne af post undersøgelsen vi udførte for 1993 og 1994 projekterne og studierne. 26 Bilag VIII indeholder en opsummering af vurderingen af nøgle kilder vi talte med (vi giver en liste over kontakter i Bilag VII). Det må pointeres at disse er nødvendigvis ikke Price Waterhouses's synspunkt. Endelige rapport - V2. 0 Original text in English h. EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDLINGSPLAN PUN TIL AT ASSISTERE TURISME ENDELIGE RAPPORT AFSNIT 2 - PROGRAM MODEL AF PUNEN • AFSNIT 2 - PROGRAM MODEL AF PUNEN 2. 1 - Indledning 27 En planlagt fremgangsmåde er nødvendig fo rat analysere politik mål og deres resultater på en systematisk måde. Vi begyndte vores evaluerings proces med forberedelsen af en profil af planens politik og dens komponenter. Dette afsnit giver vores analyse af planen baseret på ideen om en program model -en skematisk repræsentation af leddene mellem foranstaltninger (eller handlinger) og deres hensigter (dvs et hierak af formål). En program model er et vigtigt instrument ikke kun til at kontrollere og evaluere mål men også til strategi planlægning og politik formulering. 28 Vi brugte en enkel fire trins struktur af mål som kunne blive forbedret og yderligere inddelt. Disse trin er: a b c de øjeblikkelige mål som henfører til specielle handlinger (foranstaltninger) og som må udtrykkes i kvantitative udtryk så vidt som muligt. de midlertidige mål er mere detaljerede og specifikke. De repræsenterer i almindelighed en grund og virknings antagelse. de endelige mål (også kaldet endelige eller strategiske mål) af en politik er brede, langtids mål for eksempel'til at fremme vækst og beskæftigelse". 29 Tabel 2. 1 giver et eksempel på et firtrins hieraki af mål. mellemliggende objektiver Endelige objektiver - at forøge konkurrence evnen for den Europæiske turist branche - at skabe beskæftigelse og vækst i den europæiske turist branche Tabel 2. 1 - Eksempel på et hieraki af mål. Foranstaltninger øjeblikkelige objektiver - kampagne gennemført i tre år - at fremme Europa som et mål - forbedre brug af eksisterende infrastrukturer - støtte kulturelle ruteangivelser - uddannelse (f. eks. sprog) -osv. - at forbedre kommunikations forbindelse (f. eks. forbindelse med Japan) - at starte nye produkter med US og Japanske markeder som mål. - at forbedre graden af services -osv. 30 Planen synes at være bygget op fra bunden dvs. begynde med individuellle foranstaltninger, der forsøger at formulere disse til brede politikområder og kun underforstået at forbinde disse til de endelige mål. Endelige rapport • V2. 0 Original text in English hf EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDLINGSPLAN PUN TIL AT ASSISTERE TURISME ENDELIGE RAPPORT AFSNIT 2 - PROGRAM MODEL AF PUNEN • 31 Fremgangsmåden taget her som en prøve på sammenhængen og fuldkommenheden af programmet var at analysere programmet fra toppen ned og at spørge ved hvert trin i hierakiet om målene: (1) Er punkterne på hvert trin i overensstemmelse med hinanden? (horisontal overensstemmelse) (2) (3) bidrager punkterne på det næste trin ned i hierakiet til punkterne på dette trin? (vertikal overensstemmelse) er punkterne på det næste trin nede de mest effektive til at gøre os i stand til at opnå vores mål eller er der andre muligvis mere effektive muligheder? (fuldkommenhed) 32 Dette afsnit betragter ikke udtrykt overensstemmelse med andre Fællesskabs mål. GD XXIII Må sætte disse led klart ud fordi: a b c andre politikker bidrager til målet med at fremme turisme turist politik kan bidrage til politikmålene på andre områder og politik på andre områder kan have en dæmmende virkning på turist politik 2-2 • Fermai 33 Figur 2. 1 viser en logisk model der fremstiller leddene mellem foranstaltningerne, mellemliggende mål og endelige mål (øjeblikkelige mål erblevet udeladet af hensyn til klarhed) der er underforstået i planen og de 11 politik områder (grupper af foranstaltninger). 34 De endelige mål for Fællesskab turist politik synes at være: a b c at fremme økonomisk vækst og beskæftigelse at fremme økonomisk og social samhørighed at fremme europæisk statsborgerskab" 35 36 37 38 39 Men programmet kan kun forstås i henhold til andre mål udtrykt i dokumentationen men vedrørende andre politik områder især for at beskytte og fremme den naturlige og kulturelle arv og for at beskytte forbrugernes interesser. Der kan være spændinger mellem disse to sæt mål ,der er på et højt plan (for eksempel mellem at fremme vækst og beskytte miljøet). Det er ikke klart hvorledes nogle af de 11 "politikområder" identificeret i Bilag til Rådets beslutning bidrager til disse mål på højt plan idet det antages at der er andre underforståede men ubeskrevne mål: for eksempel socialturisme (8),betragtet udelukkende som et instrument for at opnå mål, der er på et højere plan må dette rangere som meget lav prioritet selvom det kan være vigtigt til støtte for et andet (ubeskrevet) socialt mål. Målene med at fremme konkurrence og med at hjælpe SMEs udtrykt i Rådets afgørelse synes ikke klart at være støttet af specifikke foranstaltninger eller politikker. Andre politikker har kun mening hvis mellemliggende mål er tilføjet for eksempel "til at forbedre kendskabet til turist industrien" behøver et øjeblikkeligt mål som for eksempePat forbedre kvaliteten af 8 Endelige rapport - V2. 0 Original text in English Ul Measures To ensure that the environment is more fully taken into account in the development of tourism To highlight the importance of the cultural heritage for tourism and to promote a greater knowledge of the culture, traditions and ways of life of Europeans To make Europe a more attractive destination for tourists from distant countries To promote a better seasonal distribution of tourism To provide support for increased professionalism To develop tourist activities in a rural environment Figure 2. 1 - Programme Model of the Plan Intermediate objectives Ultimate objectives To protect and promote the natural and cultural heritage ? Tension To promote the diversification of tourist activity To generate income and employment To promote the development of the tourist industry \ To improve the quality and competitiveness of the Community's tourism services on offer To contribute to economic and social cohesion To facilitate access to tourism by groups who have difficulty in taking holidays To expand the demand for the Community's tourism services To promote youth tourism To help tourists as consumers To improve knowledge of the tourist industry To allow people of all kinds to gain a better knowledge of Europe's cultural roots and of the cultures and ways of life in the Member States To improve the quality of decision making at Community, Member State, local and private level To promote transnational initiatives •© To ensure greater consistency of Community measures ©- To preserve free competition 8S8S To foster "European Citizenship" To protect consumers Indirect impact - feedback via other measures To promote small and medium sized enterprises hi EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDLINGSPLAN PLAN TIL AT ASSISTERE TURISME ENDELIGE RAPPORT AFSNIT 2 - PROGRAM MODEL AF PUNEN • beslutnings processen ved Fællesskabs, medlemsstat, lokal og privat trin" (se Figur 2. 1). Politik området 'Tværnationale foranstaltninger" udviklet til at fremme tværnational turist udviklings initiativer eftersom det ikke er et mål men en mekanisme er meget svært at passe ind i sådan en logisk ramme. 2. 3-PelitiKQmrâfler Ordet "politik områder" er brugt her til at referere til de 11 grupper af foranstaltninger identificeret i Bilaget til Rådets afgørelse af 1992. Der er forvirring mellem midler og mål; de 11 politik områder er en blanding af formidlende mål eller midler for eksempel "(at fremme) udbredelse af ferier" (2) og typer af forholdsregler eller midler for eksempel "tværnationale foranstaltninger", fremmeise i tredie lande". Nogle af de 11 politik områder kombinerer to områder som er ganske forskellige og ville være bedre adskilt, for eksempel: 40 41 42 43 (1) "Forbedre kendskabet til turist industrien" og"sikre større overensstemmelse af Fællesskabets foranstaltninger" (1) hvor begge disse er vigtige i sig selv vil ingen af dem nødvendigvis føre til den anden ej heller vil forholdsreglerne der bidrager til opnåelse af den ene nødvendigvis bidrage til opnåelsen af de andre. (2) Politikken "tværnationale forholdsregler" synes at duplikere andre politikker og dets mål er uklare. Det er en taktik ikke et politik objektiv. 44 45 Der er en vis grad af forvirring mellem visse politik områder. For eksempel "støtte til udveksling af erfaring i området om besøger management teknik" inkluderet i politikken "kulturel turisme" (5. b) burde komme under politikken "turisme og miljøet" (6). Nogle af politikkerne synes at være udtrykt på en temmelig vag og partisk måde som fører til tilsyneladende ufuldkommenhed i de støttende foranstaltninger (dette kan afspejle Fællesskabets kompetence områder og subsidiaritet, foreksempel (1 ) "for at understrege betydningen af den kulturelle arv for turisme og at fremme et større kendskab til kulturene. traditioneme og levemåderne blandt Europæere" (5) dette er udtrykt i bevidsthed snarere end i substans (en substans politik ville foreksempel være at "beskytte den kulturelle arv i turismens interesse") o g som følge deraf er sådanne vigtige foranstaltninger som handlinger til at beskytte fortidsminder udeladt. (2) Dette er i kontrast med politik 6 (turisme og miljøet) hvor en meget mere direkte fremgangsmåde er taget til miljø beskyttelse og som dermed fører til et mere samhørende sæt foranstaltninger. 2. 4 - Foranstaltninger 46 Foranstaltningerne (seminarer, projekter og andre handlinger) identificiret i Bilaget til Rådets afgørelse af 1992 har i det store hele et logisk forhold til de 11 politik områder. Men der er undtagelser som nævnt nedenfor. 9 Endelige rapport - V2. 0 Original text in English LK EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDLINGSPLAN PUN TIL AT ASSISTERE TURISME ENDEUGE RAPPORT AFSNIT 2 - PROGRAM MODEL AF PUNEN # 47 Det er uklart hvorledes nogle foranstaltninger ville bidrage til de fremsatte politikobjektiver for eksempel "udviklingen af turistsamarbejde med central og øst europa og Maghreb" (3 c): hvordan fremmer dette turisme i Fællesskabet? 48 Nogle af foranstaltningerne er forvirrede, for eksempel (1 ) (2) (3) "(at fremme interesserne) for turister som forbrugere" (4) er en politik der skal implementeres ved foranstaltninger for at forbedre information og beskyttelse: " på områder som eksisterende klassifikations systemer, skilte symboler, time sharearrangementer. over bestilling og procedurer for afhjælpning". Det er uklart om det har til hensigt blot at informere turister om deres rettigheder eller styrke disser ettigheder. Disse er ganske forskellige og der bør skelnes mellem dem. "konsultation af (sic) turisme professionelle indenfor Fællesskabet" (1. a): konsultation om hvad og med hvilket formål? Hvorfor skulle det gøres uafhængigt af enten udvikling af statistikker (1. a) eller seminarer og strategier (1. b)? politik objektivet " at gøre Europa til et mere attraktivt turistmål for turister fra fjerne lande" (politik område 11) indebærer handling til at ændre selve turist produktet. Og de foreslåede foranstaltninger forekommer at være begrænset til fremmeise dvs. forøge bevidstheden om produktet i tredie lande. så ville der være et meget større udvalg af mulige foranstaltninger som vist i Figur 2. 2 som er et eksempel på hvordan et område af politik kan analyseres; forholdsreglerne er udelukkende illustrerende. Figur 2. 2 - Eksempel på lav trins logisk ramme (hieraki af objektiver) for politik område 11 Foranstaltninger -^ 'For eks. åbne et turistkontor i Kina v ^ /F. eks. at fremme \ turistinformation og videnskab på kinesisk Øjeblikkelige objektiver Fremme Europa som et turist mål r "\ ' Gøre Europa et lettere (mere attraktivt) mål for besøgende fra 4redie lande _y Mellemtidige objektiver Forøge antallet af besøgende fra tredie lande J 49 Nogle af politikkerne synes at mangle støtte med hensyn til specifikke foranstaltninger-dvs. foranstaltningerne danner ikke et tilstrækkeligt komplet sæt til at bidrage væsentligt til opnåelse af politikken for eksempel (1) "sikre større overensstemmelse med Fællesskabs foranstaltninger" (del af Politik 1)forekommer a være støttet kun ved foranstaltningen "forberedelse af strategier tilpasset til at holde trit med efterspørgsel" (andre foranstaltninger under denne overskrift støttende den anden side af politik 1) dette synes meget svagt for hvad der bør være et centralt mål. 10 Endelige rapport - V2. 0 Original text in English U< EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDLINGSPUN PUN TIL AT ASSISTERE TURISME ENDELIGE RAPPORT AFSNIT 2 - PROGRAM MODEL AF PUNEN • (2) "Ungdoms turisme" -de to foranstaltninger angivet er meget mere specifikke end dem der er i andre politik områder. ; det kan være at de er meget effektive men er der ikke andre mulige foranstaltninger? 2. 5 - Strategier oo instrumenter 50 Det kan være muligt at grupere handlingerne efter underliggende strategier: a b c d implementering af specifikke forholdsregler, supplerende de der er taget på nationalt plan koordination af forholdsregler taget af Kommissions afdelinger som påvirker turisme og sikrer bedre integration af turisme med de forskellige Fællesskabs politikker fremme udviklingen af tværnationale forholdsregler sikre nær samarbejde mellem alle offentlige og private institutioner i branchen. 51 52 53 På lignende måde to typer instrumenter -et politik instrument er en mekanisme valgt til at opnå et objektiv - er anvendt: lovgivning og finansiel støtte. I yderligere planer skulle Kommissionen foretage en analyse af fuldkommenheden af programmet for hver af politik områderne og en vurdering af de passende strategier. Mere generelt skulle Kommissionen forberede en programmodel for handlinger til at assistere turisme idet der fokuseres på et reduceret antal politik områder og forbinde på systematisk måde de elementer af modellen, for eksempel instrumenter, foranstaltninger, øjeblikkelige objektiver og endelige objektiver. Produktions og præstations foranstaltninger eller indikatorer og mål (dvs. målte objektiver der skal nås indenfor en specificeret fremtidig dato) bør også sættes. Disse skulle være naturlige til hele management processen, inkludere planlægning. styring. evaluering og offentlig ansvarlighed. Eksempler på indikatorer er: procentdel stigning i antallet af besøgende fra tredielande; antal af pilot projekter der fører til kommersiel levedygtige tværnationale produkter; udvikling af EU markeds andelen i verdens turisme. 11 Endelige rapport - V2. 0 Original text in English v- EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDLINGSPUN PUN TIL AT ASSISTERE TURISME ENDEUGERAPPORT AFSNIT 3 - TEKNISK EVALUERING AF HANDLINGER # AFSNIT 3 - TEKNISK EVALUERING AF HANDLINGER 3,1-MetQp-IK 54 Hvor muligt var vores fremgangsmåde i fem trin, som følger: a b c d e vi gruperede dokumenterne til betragtning efter EC embedsmanden(mændene) der havde ansvaret for dem embedsmændene gav en kort introduktion til handelingerne konsulenterne vurderede handlingerne mod vedtagne kriterier diskuterede hans/hendes evaluering med de relevante EC embedsmænd og så færdiggjorde ficherne 55 Ialt gennemgik vi 90 arkiver, 531993 handlinger og 37 1994 handlinger. Vi gennemgik også seminarene og projekterne valgt i 1995 men eftersom disse handlinger kun er begyndt var vores undersøgelse begrænset til kommissorium og kontrahenternes forslag. 56 Vi udførte også ti case studies af hvilke tre var "tematiske" case studies 57 58 59 60 Alle handlinger blev undersøgt og gennemgået. Men en vurdering for hver politik område specificeret i planen var ikke praktisk eftersom et antal grupper forholdsregler (fordele ferier, turister som forbrugere, landlig turisme og ungdoms turisme) indeholder kun meget få rationel vurdering) i de fleste af selve projekterne. Disse fire grupper repræsenterede kun 3. 2% af det samlede brugt i Planen. I denne rapport fokuserer vi på de andre politik områder men gør reference til specifikke handlinger inkluderet i disse grupper af 3. 2 af foranstaltninger hvor passende. 3. 2 - Samlede points Tabeller 3. 1 til 3. 3 giver en opsummering af hoved resultaterne for projekterne og seminarene formidlet i 1993 og 1994. For at undgå misfortolkning af disse resultater er det vigtigt at understrege at det samlede points tildelt for hver handling er baseret på et stort antal kriterier (se bilag III). Især både den logiske begrundelse for projektet (dvs. er der mening med projektet?) og dets effektivitet (opnåelse af planlagte mål) er taget i betragtning. Derfor er disse points ikke kun en vurdering af kontrahenten. Et point på 5 betyder" meget god". Et point på 3 betyder "gennemsnitligt" og mindre "dårligt" eller "meget dårligt". Vi klassicificerede en tilfredsstillende handling - som idet vi brugte en eksamens metafor vill betyde bestået men uden udmærkelser - sonrï'gennemsnitligt" (3 points). "Gennemsnitligt" skal derfor ikke forveksles med en gennemsnitlig i aritmetisk betydning. I den betydning skulle man ideelt forvente at de fleste handlinger opnår et point over 3. Denne tekniske vurdering selvom den er udtrykt for nemheds skyld i kvantitative udtryk er subjektiv. Kriterier mod hvilke handlinger bliver vurderet er blandet og handlingerne er selv for nyligt blevet fuldført så deres langtids virkning er usikker. Det må bemærkes imidlertid, at vi betragter at kriterierne der er anvendt ikke er i tilslutning til dem specificeret i Artikel 4 af Rådets afgørelse men at de er en væsentlig del af planen som helhed og underforstået (på rationel vurdering) i de fleste af selve projekterne. For eksempel hvordan kan et projekt der involverer database opsættelse være omkostnings effektiv (Artikel 4) hvis der ikke er en indbygget mekanisme til at opdatere informationen som per definition hurtigt bliver forældet? 12 Endelige rapport - V2. 0 Original text in English v? EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDUNGSPUN PUN TIL AT ASSISTERE TURISME ENDELIGE RAPPORT AFSNIT 3 - TEKNISK EVALUERING AF HANDLINGER • 61 11993 var gennemsnittet 2. 9 for generel vurdering og 2. 7 for omkostnings effektivitet. 11994 steg begge points henholdsvis til 3. 4 og 3. 0. Med andre ord den generelle kvalitet for projekterne blev væsentligt forbedret i 1994 (hvilket afspejler forbedrede udvælgningsmetoder) og omkostningseffektiviteten forbedredes også. Det samlede antal der blev vurderet godt eller meget godt steg fra 34% til 44%. Tabel 3. 1 - Teknisk Vurdering af 1993 og 1994 Handlinger. Inddelt ved år (% af samlede) Dårlig eller meget dårlig Gennemsnitlig God Meget god ikke relevant eller ikke mulig * 36% 25% 19% 15% 5% 8% 46% 30% 14% 2% 1993 (53 handlinger gennemgået) 1994 (37 handlinger gennemgået) * let mindre antal tilfælde mener vi at det ikke var muligt at give en troværdig/robust vurdering i betragtning af det givne materiale 62 I afsnit 3. 4 diskuterer vi hovedfaktorene der forklarer variationerne udtrykt i Tabel 3. 1 Tabel 3. 2 giver en analyse af politik området. Den viser at gruppe foranstaltningerne "forbedre kendskabet til turist branchen" har klaret sig bedre i gennemsnit end de andre gruppe foranstaltninger. 11994 var de handlinger der blev foretaget i området for kulturel turisme i gennemsnit været af god kvalitet. Tabel 3. 2 - Samlet Teknisk vurdering af 1993 og 1994 handlinger. Inddelt ved type handling * 1993 Gruppe Samlet vurdering Omkostnings effektivitet Antal handlinger 3. 3 3. 3 9 Gruppe 2 Og 4 Ingen handling støttet 2. 9 2. 6 17 2. 8 2. 6 18 2. 7 2. 6 9 Gruppe 3 Gruppe 5 Gruppe 6 til 11 Gruppe 10 Alle handlinger Kun to handlinger inkluderet i gruppe 6 til 11 Gruppe 10 2. 9 2. 7 53 Alle handlinger 2. 7 2. 2 10 3. 4 3. 0 37 1994 Gruppe 1 Gruppe 2 0g4 Gruppe 3 Gruppe 5 Samlet vurdering Omkostnings effektivitet Antal handlinger 3. 8 3. 0 6 3. 0 2. 0 3 Kun to handlin ger 3. 5 3. 3 12 Gruppe 6 9 og 11 4. 3 4. 5 4 * Vi rapporterer ikke point på grupper af foranstaltninger med mindre end tre handlinger. ** 1 =forbedre kendskabet, 2=fordele ferier, 3=tværnational, 4=turister som forbrugere, 5=kulturel turisme,6=turisme og miljø, 7=landlig turisme, 8=social turisme, 9=ungdoms turisme, 10= uddannelse, 11 =fremhjælpning. Gruppe 3 er en blandet gruppe af foranstaltninger, "tværnationale" handlinger fik i gennensnit højere points end de to andre typer handlinger. "Teknologi" og "samarbejde med øst og central Europæiske lande". 63 Tabel 3. 3 giver en analyse efter størrelse udtrykt i ECUs. Det viser at der var i 1993 en meget større proportion af små handlinger (38% mod 19% i 1994 og23% i 1995), at i 1994 og 1995 store handlinger 13 Endelige rapport - V2. 0 Original text in English Ljî EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDLINGSPUN PUN TIL AT ASSISTERE TURISME ENDELIGE RAPPORT AFSNIT 3 - TEKNISK EVALUERING AF HANDLINGER • (over 100000 ECUs) repræsenterede ca. halvdelen af det samlede, og at i 1993 mindre projekter opnåede bedre resultater og var mere omkostningseffektive. Men det negative forhold mellem størrelse og (omkostnings)effektivitet er mindre tydeligt i 1994. Tabel 3. 3 • Samlet Teknisk vurdering af 1993 og 1994 handlinger. Inddelt ved størrelse (EC U) Optil 50000 50001 til 100000 100001 til 400000 Over 400000 1993 Antal handlinger Som % del af det samlede analyseret Samlet vurdering Omkostnings effektivitet Gennemsnitlig størrelse: 121144 1224 Antal handlinger Som % del af det samlede analyseret Samlet vurdering Omkostnings effektivitet Gennemsnitlig størrelse: 117030 1995 21 38% 3. 5 3. 9 7 19% 3. 9 4. 1 11 20% 2. 9 1. 9 12 32% 3. 3 2. 8 21 38% 2. 2 1. 7 18 49% 3. 3 2. 6 2 4% 0 Antal handlinger Som % del af det samlede 16 23% 17 25% 33 48% 3 4% Gennemsnitlig størrelse:127015 3. 3-Case studies 64 Tabeller 3. 4 (del A og B) giver en opsummering af hoved resultaterne af case studies udført. 14 Endelige rapport • V2. 0 Original text in English hi EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDUNGSPUN PLAN TIL AT ASSISTERE TURISME ENDEUGERAPPORT AFSNIT 3 - TEKNISK EVALUERING AF HANDLINGER <H Tabel 3. 4 - Opsummering af resultater fra case studies (Del A) Projekt beskrivelse Vurdering og nøgle lektioner Europæisk projekt til uddannelse af turist vejledere i Bulgarien og Slovakiet Styrker - Betydelig involvering af lokale samfund; heldig pilot, nyt kursus materiale (fuldt tilpasset) forberedt med mulig udbredelse; præstation indikatorer viser mål var opnået. (Antal af tilstedeværende, vurdering af Universitets partner, svar fra deltagere) besøg på stedet besøgt af GD XXIII, god presse omtale i Bulgarien Svagheder -opfindsomhed begrænset; projektet forsinket på grund af langsomt svar fra GD XXIII; projekt finder sted i isolation; ingen opfølgning, ingen strategisk ramme; ingen lokal tilstedeværelse af EU delegation;kostbart projekt Lekt)pner -bør tage "elevers" behov I betragtning, brug af efterfølgende oversættelse i stedet fo rslmultan oversættelse var heldig; post evaluering af Indvirkning er nødvendig; al fremtidig handling må ko-ordlneres med PHARE(GDI), brug lokal PR konsulent for synlighed. Turisme og Miljø pris Styrker - vigtigt projekt med høj synlighed og mulighed for store resultater i andre retninger; i helhed god organisation. god samarbejde med eksperter; hvis gentage og forbedret. kunne løfte GD XXIH's profil; brug af EURO info centre var heldig; godt bidrag fra PR film Svagheder -Vanskeligheder med samarbejde mellem hoved kontrahent og GD XXIII; mangel på erfaring af hovedkontrahenten; ideer og strategi langsomme med at blive udviklet; mobilisation af Medlemslande ("StyreGrupper")dårlig i visse tilfælde; svagheder i valg af projekter (hovedsalig på grund af et sprogproblem); politisk og geografisk blanding overvejelser; forslag/kontrakt specificerede ikke procedurer/foranstaltninger til opfølgning og styring Lektioner - For maksimal synlighed er der behov for engageret personale i hvert deltagerland;forslag til at ændre formatet til at anvende et "Festival de Cannes" format med mange priser; udgivelse af Nyhedsbrev god ide; overvej oversættelse alle de ansøgninger der var blandt favoritterne til et fælles sprog; behov for at forbedre checklisten brugt til sortering og vurdering; bedre synergy med andre projekter på området; mere ctid bør sættes af til ansøgninger der skal forberedes; mere involvering fra eksperter er nødvendig; bør blive et fokuseret punkt for GD XXIH's aktiviteter. Turistfremmelse af Europa Stvrker - Godt logo og slogan ; konsulenter af høj kaliber brugt; god ide at bruge temaer til at som et mål for turister på langdistance markeder sælge Europa som et mål for at undgå national følsomhed Svagheder- Set afrejsebranchen I almindelighed som spild af tid og penge; intet støtte opnået; er logo og slogan passende til alle markeder. ? Konflikt med ETC Lektioner - "Pilot" spildt eftersom det ikke blev fulgt op; langtids synspunkt og tilstrækkelig resourcer nødvendige for en fremmeise til at give resultater; det er en udfordring at sælge Europa som et mål; bør anvende eksisterende netværk og at involvere NTOs mere nært; en kampagne uden støtte er der ingen mening i. ETI-Europæisk turist information ogbestilling Stvrker - Godt fællesskabsstruktur og internationalt netværk; standardisering af eksisterende lokale turist information services kan være en nøglefaktor i at opfordre brug af teknologi af turister;et syn af Europæisk omspændende netværk der giver standardiseret information for turister; forbindelse med andre initiativer som foreksempel EDITIN Svagheder -Nyhedskarakteren af den tekniske løsning nu stort set forældet på grund af udviklingen af internettet (vi er klar over at internettet kun fornylig er blevet et alternativ); bæredygtighed og opfølgning ikke sikret men møde mellem partier planlagt for Marts 1996; ikke alle ydelser der var lovet i forslaget bragt frem (eg 60 afsætningsmarkeder); involvering af to af partierne var meget begrænset. Lektioner - Tekniske pilot studier i ny teknologier bliver hurtigt forældet; dette problem var yderligere sammensat af forsinkelse i implementation og således behov for GD XXIII til at støtte er uklart med mindre objektiver er at etablere netværk og hæve bevidsthed; har behov for nær forbindelse med andre programmer på området (f. eks. TIM); projektet understregede GD XXIII som ko-ordinator i helhed , gør det lettere for tvær egns projekter 15 Endelige rapport - V2. 0 Original text in English EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDLINGSPLAN PUN TIL AT ASSISTERE TURISME ENDELIGE RAPPORT AFSNIT 3 - TEKNISK EVALUERING AF HANDLINGER • Projekt beskrivelse Vurdering og nøgle lektioner Udvikling af regler for uddannelse af ansatte og uddannere indenfor turist branchen i koldt vandsegnene i Nordsøen. Stvrker -Stærk logisk begrundelse da det retter sig mod et nøgle problem nemlig ungdoms arbejdsløhed; mange interessante ideer/begreber og nye løsninger;lang tids indvirkning kan være høj; god opfølgning og stærk lokalstøtte i Danmark. Svagheder - Forslaget af en meget generel natur ("mål er at udvikle et begreb"), ingen War beskrivelse af ydbytte; ikke et pilot projekt; mere som fundamental forskning og netværk opbygning; opfølgning i UK, NL og G usikker på grund af svag lokal støtte som illustreret ved dårlig tilstedeværelse ved konferencer i Danmark; partiskabet mere ved forskningsstadle og intellektuel debat end operativ partiskab til at udvikle pilot planer; kostbart projekt i betragtning af ydbytte hovedsaligt er lokale og usikre i andre lande Lektioner - GD XXIII støttede udviklingen af netværk mellem partlerne forenet mere ved deres lighed i problemer de rettede sig imod end ved en fælles operativ projekt; dette kan være nyttigt men er det Planens og GD XXIII' roller? "Kunstbyer i Europa" programmet Stvrker -Ny grund ide udviklet på nogle få år til et godt produkt støttet af et stort netværk af byer; medlemmer af netværket består af både berømte og mindre velkendte byer som kan drage fordel af at være forbundet med de etablerede kulturelle byer. god udbredelse og marketing; forbindelse med nøgleoperatører (rejseselskaber. rejseledere); imponerende projekt management og effektiv implementering Svagheder - Forslaget fokuserede mere på midler end objektiver; et antal nøgle byer og vigtige kulturelle institutioner ikke endnu (eller ikkel ængere) i netværket; fordele til desmå byer stadig usikker; held delvis afhængig af byernes evne til at skabe flere bestillinger Lektioner -1996 vil blive et vigtigt år for projektets fremtid som nu må demonstrere dets kommercielle bæredygtighed, dvs. skabe bestillinger. niveau af udvikling af netværk af turistkontorer varierer kraftigt fra en by/land til fra den anden, der er således behov for at styrke strukturer i visse byer/lande. US markedet må dækkes for at skabe yderligere effekt ikke afledning; rejsebureauer og rejseledere må overbevises om den kommrcielle bæredygtighed af projektet; behov for at have en nøgleattraktion. Stvrker -Høj kvalitet af endelige rapport med god opsummering til udbredelse af nøgleresultater; begrebet om udbyttemanagement stærkt. Svagheder - Kostbart, især eftersom uklart hvis begrebet er relevant for SMEs. Lektioner -dårlig relevans til SMEs skulle have været forudset (f. eks. gennem diskussioner med eksperter); undersøgelsen skulle være blevet redefineret for at imødekomme behovene for de små hoteller især; hvoraf mange ikke har computer reservations systemer eller on-line reservations mulighed. Udbytte management i små og mellemstore foretagender i turistbranchen 3. 4-Almindelia vurdering Projekter og seminarer foretaget i 1993 og 1994 65 66 Den generelle kvalitet af projekterne og undersøgelserne udført er dårlig til gennemsnitlig (24% af 1993 og 1994 handlingerne gennemgået er vurderet som meget dårlige eller dårlige, 22 ialt) mens 14% (13 ialt) af fuldførte projekter blev vurderet som meget gode. Der har imidlertid været en betydelig forbedring in 1994. I de fleste tilfælde er virkningen af handlingen begrænset i rum, omfang og tid. Der var adskillige finansielle forpligtelser (ialt 59 i 1993, 58 i 1994 og 74 i 1995) efter vores mening alt for mange i forhold til turist afdelingens resourcer til tilstrækkeligt af definere og kontrollere dem. De fleste handlinger var for små til at have betydelig indvirkning, selvom et antal af heldige små handlinger var meget omkostningseffektive. Gennemsnits størrelsen af de handlinger vi vurderede var ECU 121144 i 1993, ECU 117030 i 1994 og ECU 127015 i 1995 (se tabel 3. 3 ovenfor). 16 Endelige rapport - V2. 0 Original text in English C/ EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDUNGSPUN PUN TIL AT ASSISTERE TURISME ENDELIGE RAPPORT AFSNIT 3 - TEKNISK EVALUERING AF HANDLINGER <H 67 68 69 70 71 72 De fleste handlinger kan klassificeres i to grupper. På den ene side er der handlinger der opfylder politiske objektiver; disse handlinger fremmer "Europæisk" ideer og samarbejde og er af en temmelig høj profil og af nyhedsinteresse, på den anden side er der kommercielt interessante handlinger med indbygget bæredygtighed. Disse to grupper kan undertiden falde samme i tilfælde som for eksempel projektet "Ruter til Rødder", et 1993 projekt der blev udført af Oldenburgs Universitet. Fremmeisen af "tværnationale netværk" er efter vores mening ikke et objektiv men et middel til at opnå et objektiv. Der er en forpligtelse under Artikel 4 af Rådets afgørelse til omkostnings effektive foranstaltninger. / Problemet med dette er at de politiske objektiver for eksempel fremmeisen af tværnationale netværk kan opnås meget bedre og mere omkostningseffektivt gennem andre foranstaltninger og behøver ikke dække eller berettigelse af et pilot projekt som kun lejlighedsvis er virkeligt fornyende. Alternative handlinger som kunne være taget i betragtning for at fremme Europæiske begreber og netværk inkluderer et "roadshow" der rejser rund i hvert europæisk land med en høj klasse præsentation af Europæiske anliggender og udfordringer for afdelingen og indeholdende et Europæisk program; ansætte et public relations firma med passende kommisorium og budget; arbejdende med eksisterende database leverandører tværs over Europa for at opbygge en konsolideret database af Europæisk forskning; udgive et nyhedsmagasin osv. Undersøgelser Et antal undersøgelser blev formidlet til at se på større sager af vigtighed fo turist afdelingen. Disse var i almindelighed godt udført selvom valget af emner (ungdomsturisme, forretnings og konference udbytte management, for eksempel) ikke syntes at være baseret på omhyggelig analyse af behov i betragtning af eksisterende tilgængelig data. Vi er klar over at emner med relation til undersøgelser var foreslået og/eller vedtaget af management kommiteen. Vi tager det standpunkt at mere tid må anvendes på at definere præcist de undersøgelser der skal finansieres idet eksisterende undersøgelser tages i betragtning , foreløbende forskningsprogrammer og rejse industriens behov. For eksempel værdien af undersøgelsen over konference og forretnings turisme er begrænset af det faktum at dette emne område allerede er godt udforsket. Eksempler på nylige undersøgelser er: 1990 survey af Europæisk incentive rejse af Touch Ross; 1994 undersøgelsen af Economist Intelligence Afdelingen EIU om Det Europæiske konference og møde marked, en 1993 publikation af Maison de France om "Tourisme de Congres. " Et andet eksempel er undersøgelsen på ydelses management ( en af vor case studies) hvilket er et eksempel på en godt udført undersøgelse. Men dens relevans for begrebet for SMEs er begrænset. Undersøgelsen fokuserede på brug af computer system men de fleste foretagender er små og de har ikke sådane systemer til reservationer. Samtidig anvender de allerede (til en større ellermindre grad) ydelses management for eksempelnår en kunde kan "forhandle" om en favorabel værelses rate til en periode udenfor sæsonen. De fleste hoteller og andre foretagender der lejer værelser er uafhængige og har temmelig få værelser. De mangler marketing styrke inklusive adgang til computer reservations , system. Der er måder de kan hjælpes på for eksempel ved at fremme gruppemarketing foretagender som for eksempel Gites de France ordningen. Et antal projekter og undersøgelser havde som deres objektiv forberedelsen af reference lister af mulig interesse til branchen, for eksempel en Hvem er Hvem af personligheder og organisationer, et flersproget Thesaurus af turisme udtryk og en database for studenter beskæftigelses muligheder. Alle disse manglede en indbygget post projekt bæredygtighed som er vigtig når data behøver ofte og ofte dyr opdatering. Nogle af disse projekter og undersøgelser konkurrerede med eksisterende kommercielt tilgængelige produkter. Disse undersøgelser har temmelig lav levetid og tjente meget få nyttige formål. 17 Endelige rapport • V2. 0 Original text in English £2 EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDUNGSPUN PUN TIL AT ASSISTERE TURISME ENDELIGE RAPPORT AFSNIT 3 • TEKNISK EVALUERING AF HANDLINGER «I Vejledninger til at gøre Europa tilgængelig for turister med handicap (en for de handicappede , en for turist branchen) og undersøgelsen "Ældre mennesker og mobilitet" er eksempler på fortræffelig og omkostnings effektive undersøgelser der fremkom af planen. Vejledningerne for blinde er yderligere eksempler på den stærke bidrag gjort gennem planen for turister med handicap. Kulturel Turisme De fleste kulturelle komponenter i Planen fokuserede på at opbygge tværnationale ruter og netværk baseret på et udvalg af temaer. De fleste af disse var relativt lave omkostnings opgaver som producerede interessante resultater. Samtidig erbæredygtigheden og indvirkningen på turist efterspørgsel begrænset og de vigtigste lang tids fordele kan komme af at styrke leddene mellem egne. Hvis det ikke er hensigten at sikre en vedvarende økonomisk fordel så må dette gøres klart og handlingerne vurderet på den basis. Men behovet for at være omkostningseffektiv eksisterer stadig. Hvis styrke af leddene er hoved produktet så kan dette opnås på andre mere omkostningseffektive måder for eksempel ved at organisere konferencer. At planlægge ruter og spor er i sig selv ikke tilstrækkeligt hvor interessante de end kan være for at retfærdiggøre projekt formidling. For eksempel ruten der forbinder Wexfordi Ireland med Dover i England,Frankrig, Portugal og Spanien vil sandsynligivs have meget begrænset værdi bortset fra at bringe folk sammen. Men det var en dyr måde at opnå dette på. Hvis vi tager post projekt bæredygtighed som en målestang for held så er "Ruterne til rødderne" projektet (først formidlet i 1993 med en forlængelse i 1994) bemærkelsesværdig. Det har udviklet en kommersiel momentum der tyder på langtidsbæredygtighed. Projektet "Kunstbyer i Europa" (et af vores case studies) kan også udvikle sådan en kommersiel momentum selvom det er for tidligt at definere præcis hvad det kan være. Et andet eksempel på et heldigt kultur rute projekt var det der blev foretaget af Naturfreunde Landesberband Saarland (1993) som forbandt et fornuftigt sæt partier tværnationale men i relativ nærhed og skabte et udvalg af interessante ruter med fortræffelige muligheder for bæredygtighed. Provinsen af Nord Holland projektet (1993) er et eksempel på en undersøgelse i dette tilfælde for kultur spor der har speciel interesse for militær kulturhistorie i tre egne. Det havde fordelen at deltagernes natur (lokale råd der var involveret i turisme) betyder at der er en rimelig mulighed for at det blive støttet og holdt i live. Meget af arbejdet på ruterne kan klassicificeres og betragtes som væsentligt fremmende indenfor Europa og dets indvirkning kan stort set blive at omlede eksisterende turister til de ruter der er blevet rekklameret for. Indvirkningen af disse ruter er ikke nødvendigvis en tilføjelse. Dette gælder ikke til ruterne der har som mål de ikke Europæiske markeder (som for eksempel "Ruterne til Rødderne" der har det Nordamerikanske marked til mål. ). Vi er klar over, imidlertid, at spredningen af turist destinationer indenfor Europa er også et legitimalt mål. Det bemærkes også at begrebet ruter og spor af forbundne mål og destinationer var allerede vel etableret før Planen og den marginale værdi ved at skabe yderligere ruter/spor er begrænset og skulle således vurderes. Nyheds aspektet i GD XXIH's formidlede spor er deres tværnationale design. Den længere indvirkning er stadig ukendt og behøver yderligere forskning. Pilot projekter er per definition prøve sager. Der er ingen grund til at formidle nye og spekulative projekter uden ordentlig post projekt opfølgning i detaljer af uafhængige vurderingsmænd efterfulgt af publikation og med en yderligere spredning af resultater. Tilsyneladende heldige projekter kan så blive replikeret andre steder med en yderligere vurderings process der fører til en endelig konklusion. 73 74 75 76 77 78 79 80 Endelige rapport • V2. 0 Original text in English O EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDUNGSPUN PUN TIL AT ASSISTERE TURISME ENDELIGE RAPPORT AFSNIT 3 - TEKNISK EVALUERING AF HANDLINGER fif Uddenneise Omfanget af uddannelses og trænings projekter har været ganske vidtrækkende inklusive udviklings netværk, kurrikulums definition og identifikation af nye professionale behov. De netværks projekter som synes de mest heldige har været de der styrker eksisterende netværk mens skabelsen af nye netværk anses i almindelighed mindre heldige i bæredygtighed og andre grunde. Hvor projekter har fokuseret på kurrikulum behov med Europæisk fælleshed -for eksempel kurrikulum udvikling for vedvarende turisme af Universitet i Deusto-Bilbao (1994 projekt) har de tjent meget nyttige roller. Mindre heldigt i kontrast har været et antal projekter som har fokuseret på identifikation af nye professionelle kategorier for eksempel Club des Métropoles projektet (1993) og The Greta du Golfe projektet (1994) og arbejdet af Conzorcio Civita (1994) på nye professionelle kategorier. Der har også været et antal one-off undervisnings øvelser (for eksempel i Øst og Central Europa) som selvom de er nyttige i sig selv ikke passer i en institutionel eller anden ramme der giver basis for opfølgning ogbæredygtighed. Selvom i isolation de kan have været effektive selvom de ikke passede ind i en samlet plan og er bedst undgået i fremtiden med mindre mekanismer til at sikre bæredygtighed er sat på plads. Et eksempel er 1993 projektet foretaget af L&R Leisure i Bulgarien og Slovakiet. Det var vel udført men havde meget lidt nyhed og ingen institutionel formidling for opfølgning af post projekt. The Tourism Belarus projektet iværksat af Frotsi du Limousin (1993) var temmelig lignende men dets budget mere beskedent. Teknologi Teknologi pilot projekterne støttet under Planen er bredt enten generiske, rettende sig mod nøgle sager som data definition procedurer for informations udveksling; eller specifikke i at søge at anvende ny teknologi til specifikke situationer. Denne skelnen mellem generisk/specifik falder stort set sammen med projekt ansvar med GD XXIII hvor de væsentlige generiske projekter (som for eksempel CIRT. EDITIN. ETI. TIRS alle gode projekter) betragtes som "teknologi" projekter og klassicificeret under politik området "tværnationale foranstaltninger". Et antal af projekter i det kulturelle område er domineret af teknologi løsninger og fra disse specifikke projekter kan drages vigtige konklusioner der har relation til deres teknologi. Specifikke eksempler ofte inkluderer design af multimedia databaser af produkt information så som projektet Odyssey af International Interactive Multimedia (1993) og undersøgelsen af musik festivaler bySygna(1994). I kontrast til de kulturelle aktiviteter der er formidlet er der indikationer at på den ene eller anden måde ville mange af de "generiske" teknologi projekter formidlet ville have på et eller andet tidspunkt været kørt videre uden EC formidling siden de rettede sig mod sager af betydning for erhverslivet såsom globalisering af data eller adgangsfordele. EC formidlingen mens den bidrager meget nyttigt til at rette sig mod disse sager kunne beskrives som støttende snarere end væsentlig. Det har imidlertid haft en positiv indvirkning på at fremskynde anvendelsen af ny teknologi til turist specifikke opgaver (for eksempel 1993 projektet EDITIN). De mere specifikke teknologi rige projekter har hovedsaligt fokuseret på tværnationale databaser ofte multimedia. Disse projekter hvor de retter sig mod specifikke opgaver har til en vis grad duplikeret hinanden med hensyn til tekniske fremgangsmåder og software brugt til at implementere dem. I denne henseende har de mest interessante aspekter været deres tværnnationale karakter og forsøget på at anvende ny teknologi til nye områder som foreksempel informations behandling som tidligere udkom 81 82 83 84 85 86 87 88 19 Endelige rapport • V2. 0 Original text in English c$ EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDUNGSPUN PUN TIL AT ASSISTERE TURISME ENDELIGE RAPPORT AFSNIT 3 - TEKNISK EVALUERING AF HANDLINGER • gennem vejledninger og kort. Disse specifikke projekter har ikke været særlige heldige eftersom der er en stor sandsynlighed for at de fleste vil visne efter fuldendelse af projekt formidling fordi de mangler indbyggetbæredygtighed eller komponent for at anvende dem kommercielt. Disse projekter synes stort set at være tegnet til at få adgang til EC formidlinger snarere end specifikke behov. 1993 projektet for multimedia CD Rom præsentation af byer forbundet til Odyssey (udført af International Interactive Multimedia) er teknisk lig det projekt der blev udført af Turinform (EPTIS 1993) og FeniciRuten (Consorzio Civita 1993). Alle tre dækker vidt omfangende turistcentre og ingen har stærk kommercielle eller vedvarende udsigter. Alle tre giver indtrykket af projekter der er designet specielt med rettelse mod EC formidling. Disse projekter kunne være nyttige at opfølge for at identificere lektier der kan læres fra dem. De ovennævntetre projekter kommer dårligt frem i sammenligning med Infonet projektet (TIRS, 1993) som er designet rundt om en mere logisk geografisk grupering af partier (Saarland i Tyskland og Lorraine i Frankrig) og har en klar forbindelse med eksisterende database systemer, der sikrer lang tids bæredygtighed. Løbende gennem mange af de nye teknologi orienterede database projekter er tilsyneladende en mangel i at rettebæredygtighed i post projektet. Turist databaser har behov for konstant opdatering og administrative ogf inansielle mekanismer for at opnå dette er lige så vigtigt en komponent i projekt design som de tekniske komponenter. Disse opfølgnings og kommersielle aspekter var i størstedelen a ftilfældene ikke tilfredsstillende sørget for med det resultat a et anta af interessante projekter fuldført men sandsynligivs ikke ville have nogen langtidsvirkning på turist sektoren. Nogle af teknologi projekterne var væsentligt feasibilitystudier, undertiden for projekter som havde en lang tids objektiv bag dem (for eksempel Sygna om ny teknologi i kulturel turisme). Resultaterne kan være interessante men der er spørgsmål tilknyttet med hensyn til ejerskab (især når der var fælles finansiel hjælp) og de dermed forbundne fortroligheds spørgsmål. Et yderiigere eksempel på sådan et feasibility study er Eurolodging projektet der er udført af AGTE (1993). Et spørgsmål der ikke blev specielt sørget for i design af teknologi og andre projekter var spørgsmålet om relevans for SMEs. Teknologi giver både en barriere og en mulighed for SMEs og dette spørgsmål er ikke blevet tilfredsstillende sørget for. Nogle projekter udelader enhver forbindelse med leverandører overhovedet idet de koncentrerer på tur ledere og rejse selskaber og udelader hoteller. Internet med dets lave omkostning til adgang repræsenterer det kan hævdes et stort område for muligheder for SMEs, og alligevel har deri kke været et eneste projekt der heldigt har sørget for de specifikke behov for en vigtig SME sektor (Bed og Breakfast og landlig værelses udlejning). Det bemærkes også at andre direktorater inden for Kommissionen finansierer database projekter der er rettet mod turist sektoren (f. eks SAM) og alligevel har kompatabilitet. komplimenterende og konkurrerende aspekter af planerne formidlet af GD XXIII er ikke efter vores kendskab blevet tydeligt undersøgt i forhold til disse. Aktiviteter foretaget i 1995 Vi giver nedenfor kommentarer på et udvalg af aktiviteter påbegyndt i 1995. Programmet for 1995 er domineret af statistisk program især støtte til individuelle lande og større 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 20 Endelige rapport - V2. 0 Original text in English & EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDLINGSPUN PUN TIL AT ASSISTERE TURISME ENDELIGE RAPPORT AFSNIT 3 • TEKNISK EVALUERING AF HANDLINGER <H 99 100 101 102 103 104 kontrakter med rådgivningsfirmaer (f. eks. Gruppo Clas) da disse lande får deres statistikker i linie med den akcepterede format fremsat i Direktivet. Der er et demonstrations "Heritage Trails" projekt (udført af CTA)som er interessant. Som et pilotprojekt håbes det at bæredygtigheds spørgsmål vil blive fuldt sørget for og at uafhængig post projekt gennemgang -der dækker også lignende 1993 og 1994 projekter-vil i rette tid blive foretaget for at drage konklusioner og lære lektier. Et andet betydeligt projekt drejer sig om Kypern hvor objektet er udviklingen af kulturelle og speciel interesse turisme med fokus på SMEs. Et andet projekt der rækker udover selve EU dækker termalisme i Øst og central Europa og i Middelhavsområdet. En "udveksling af synspunkter" er et af de største produkter der er identificeret. Projektet skulle også inkludere en formelt udgivet rapport de dokumenterer alle markedets karakterer (efterspørgsel og udbud på Europæisk basis) inklusive en beskrivelse af pilot termale anlæggene der skal studeres samten vurdering af fremtidige prospekter for dette markeds segment. Turist netværket og Miljøet (EcoNet) der udvikles af WTTC repræsenterer en større forpligtelse ) hvis mulighed for held er styrket af den stærke branche opbakkelse af wttc. dette projekt har høj visibilitet og god vedvarenheds prospekter, til hvilken grad wttcs econett vil tjene som et praktisk værktøj, med adgang og nyttig ikke blot til store multinational organisationer men også til beskedne turist prægede virksomheder (små hoteller, restauranter, steder af interresse) er svært at afgøre på dette stadium. 1995 Programmet dækker andre vigtige emner som transport, management (f. eks Lufthavn i Palma de Mallorca) og besøger management. I den sidste kategori er forsknings og pilot sagen foretaget af Turistselskabet ("demonstration af muligheden for frivillig finansiel planer indenfor Europa")rette rsig imod et meget vigtigtspørgsmål nemlig formidlings mekanismer for miljø beskyttelse. Selvom projekterne stadig er på et tidligt stadium som "Mantova Ticket Tour" og"HELLO TurismeH. Vi ville have foretrukket at have set tidligere projekter af denne slags (f. eks. i Tyskland, Noritalien og Østrig) undergivet en detaljeret uafhængig teknisk og finansiel vurdering før videregå længere ned ad denne vej. Aktiviteter foretaget under Planen er beskrevet i detaljer i forskellige rapporter til Rådet og Det Europæiske Parlament foretaget af GD XXIII. Turist enheden har forberedt to"horisontale rapporter" over Fællesskabs aktiviteter der påvirker turismen i 1994 9og 1995. De er omfattende og meget informative. 1994 rapporten er næsten udelukkende beskrivende og inkluderer ikke en vurdering af Fællesskabets foranstaltninger; 1995 rapporten (stadig en kladde da vi foretog vores vurdering af planen) prøver at tage sig af denne svaghed. 105 I tabel 3. 4 opsummerer vi resultaterne (vurdering og nøgle lære punkter) fra de tre'lematiske" casestudies udført dvs: a b c udviklingen af Fællesskabsturist statistikker udvælgnings procedurer (baseret på 1995 miljø projekter i almindelighed og på WTTCs"Eupæiske Fællesskabs Netværk fo Miljø Rejse og Turisme" projektet mere specifikt. ) detinterne samarbejde af turist afdelingen med andre General Direktorater i Fællesskabet (virksomhed forbundet med forberedelsen af den "horisontalerapport"). 106 Vi beskriver nedenfor præstationerne i området for Fællesskabs statistikker, hvor præstationerne var 21 Endelige rapport - V2. 0 Original text in English qC EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDUNGSPUN PUN TIL AT ASSISTERE TURISME ENDELIGE RAPPORT AFSNIT 3 - TEKNISK EVALUERING AF HANDLINGER • betydelige og ko-ordination af GD XXIII effektive. 107 108 109 110 111 Fremgangsmåden de rblev taget af GD XXIII til introducering af fælles tatistiske sæt var at arbejde nært fra begyndelsen med nøgle eksisterende interesserede partier. Eurostat på Fællesskabs stadiet og National Statistical Authorities på national stadie. På national stadie er der praktiske forpligtelser til data serier som har varet længe, der reflekterer deres specifikke behov og repræsenterende væsentlige investeringer og der er også forskellige vigtigheder der angår data indsamlet som reflekterer især geografiske virkeligheder. For eksempel de irske og UK data sæt reflekterer den relative lethed hvormed indsamling af efterspørgsels i ø situationer foretages men kontinentale Europa har tenderet til at koncentrere mere på udbud side måling. Data indsamling er en nødvendig men dyr procedure i turistafdelingen og det antages at fremgangsmåden der blev anvendt af GD XXIII efterfulgt af en lang periode af forhandling med Nationale Regeringer og med Fællesskabets egen statistiske service (Eurostat) var passende under omstændighederne. Fremgangsmåden fokuserede væsentligt på a tblive enige om en fælles minimum data sæt der skulle indsamles. Rundt om dette fælles tema nærbeslægtet men valgbar er datasæt blevet defineret igen med en fælleshed for definition så helheds kompatabilitet er sikret. Mens den helheds koordination er blevet foretaget af GD XXIII har fremgangsmåden været hovedsaligt tripartie (GD XXIII, Eurostat, ognationaleregeringer) og givet udfordringen repræsenteret i at nå enighed om en fælles fremgangsmåde der dækker sådan et vidt område af lande. Præstationen har været meget betydelig. Et direktiv over indsamling af statistikker er for nyligt blevet udgivet (23/11/1995 og vil komme i kraft i slutningen af 1996) og Regeringer modtager nu finansiel støtte under Handlingsplanen for at bringe deres respektive systemer i linie med dette. Et samlet 4. 5 MECU er blevet tildelt til denne opgave over en tre års periode (1995-1997). Processen med at identificere og definere data sæt og svare til de metodiske problemer og forhindringer givet af forskellige omstændigheder i medlemslande har været assisteret af eksterne rådgivere valgt af Eurostat og kontraheret på tresidet basis. Rådgivere har også assisteret i definitionen af passende udbredelses procedurer især for The Statistical Yearbook for Tourism og med publikationen af 'Tourism in Europe". Den mest nylige udgave af denne fortræffelige publikation udkom i 1995 og er planlagt for årlig publikation i fremtiden. 22 Endelige rapport - V2. 0 Original text in English 9> EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDUNGSPUN PUN TIL AT ASSISTERE TURISME ENDELIGE RAPPORT AFSNIT 3 - TEKNISK EVALUERING AF HANDLINGER «I Tabel 3. 4 - Opsummering af resultater fra casestudies (Del B) Beskrivelse af Handling Vurdering af nøglelektioner mæmkWBBi T e m el : Udviklina af Fællesskabs fi/L- r tunstStatlStlkKer Teme 2: Udvælgnings orocedurer /K (baseret på 1995 miljø projekter) & I Q QC • ut v Tema 3' Intern ko-ordination af turist afdelingen Stvrker/præstationer - i det store er præstationerne meget betydelige og fremgangsmåden passende. Direktiv welcome as a first step (velkommen som et , ø r s te s k r i d t) • ko-0Peratior> med andre organisationer (OECD, WTO, og selvfølgelig Eurostat og national institut for statistik) finder sted for at undgå duplikering af arbejde og udvikle fælles sæt data og metodik; nær med nøgle eksisterende interesserede parter. Eurostat på Kommissions niveau og National Statistisk Autoriteter på national niveau. Svagheder - Metoder til implementering (Eurostat, National Institut af Statistik) langsom og bureaukratisk; visse af de interviewede føler at Direktivet har taget den laveste fælles faktor ; et antal områder ses som ikke ordentligt dækket, som ibundet turisme for lang træks turisme og mere generelt på efterspørgsels siden, mangel på ambition, al for konservativ en fremgangsmåde? Men det forstås også at gå alt for hurtigt frem kan sætte hele forsøget ud for risiko, politiske faktorer langsonimeliggør også processen. Erfaringer - Må være et fokus punkt for GD XXIII på grund af klart behov, efterspørgsel udtrykt af branchen, enighed blandt medlemslande og industri deltagere; brug af private statistiske organisationer løfter polemik der støttes af et antal organisationer der repræsenterer den private sektor mens tiisstillet spørgsmål fra internationale offentlige organisationer; derer imidlertid almindelig enighed om mere samarbejde mellem private/offentlige især for statistikker. Stvrker/præstationer - etablering af netværk vil modtage EU støtte i tre år; kontrahent er et større internationalt foretagende. dvs. gode forbindelser med handel og politisk styrke; kontrakt specificerer projekt udbytte og indholdet af fremskridts og Årlige rapporter; årlig finansiel opgørelse skal produceres årligt; GDXI, GDXII og turist branchen involveret. Svagheder - Hvorledes vil databasen blive opdateret regelmæssigt? Hvad er incitamentet for leverandører at give data på en regelmæssig base for at opretholde databasen? Præcis hvad udtrykket miljø rejse dækker bør specificeres. Erfaringer - bør iværksætte mekanisme for at sikre at databasen bliver vedligeholdt og regelmæsdsigt opdateret- a f d e l i n9e r; ln<*r s* 7f <f °UP « Stvrker/præstationer - stigende forståelse af betydningen af ko-ordination med ««***} god til at organisere, gode bi-laterale kontakter ; der er en permanent flod af information mellem afdelinger; rådgivning for Grønne papir var en succes; godt samarbejde med GDV med Helios Gruppen; General direktører fra GDV og GD XXIII skrev sammen forordene til publikationer. øder regelmæssigt GDXXIII m H Svagheder - Deltagere til ISG ikke vel forberedt, men situationen forbedres; omsætning af repræsentanter for nogle GD og således mangler kontinuitet. GD XXIII personale set som arbejdende for hårdt, ikke altid istand til at klare sagerne. Erfaringer - ISG skulle være bedre forberedt af deltagere (GD XXIII sender normalt agenda og relevante dokumenter ca. ti arbejdsdage før), interesse i ISG møder stigende eftersom deltagere bliver mere kendt med sagerne; tematisk diskussion godt modtaget. Forslag om format gjort af en af de interviewede: 1) information givet af GD XXIII, 2) rundt bord arbejde i gang i andre afdelinger, 3)optage præcise punkter og spørgsmål. Afdelingen behøver flere turist specialister for at blive i stand til at spille en ko-ordinerende rolle indenfor EC; behov for at udpege en permanent, korrespondent/repræsentant for at sikre god opfølgning. 23 Endelige rapport - V2. 0 Original text in English S' EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDUNGSPUN PUN TIL AT ASSISTERE TURISME ENDEUGERAPPORT AFSNIT 4 - ADMINISTRATIVE OG OPERATIVE ASPEKTER AFSNIT 4 - ADMINISTRATIVE OG OPERATIVE ASPEKTER 4. 1 - Beskrivelse af Administrative oo Management Forholdsregler 112 113 114 115 116 Administrative forholdsregler. finansielle resourcer og aktiviteter foretaget under Planen er beskrevet i detalje i 1994 og 1995 "horisontale" rapporter til Rådet og til Europa Parlamentet udarbejdet af GD XXIII. I dette afsnit giver vi en oversigt af de vigtigste forholdsregler der nu er på plads; derefter giver vi vores vurdering. Management, rådgivende og vejledende Komiteer Kommissionen assisterede med at implementere Planen af Management Komiteen bestående af repræsentanterfra Medlemsstaterne af Det Europæiske Fællesskab (Rådets Afgørelse af 13 juli 1992). I januar 1994 blev medlemsskabet af management komiteen udvidet til at inkludere medlemslandene i det Økonomiske Europæiske område og i Januar 1995 til at inkludere Liechtenstein. Management komiteen mødtes ved ni lejligheder over de tre år, to gange i 1993, fire gange i 1994 og tre gange i 1995. En tidligere Afgørelse af Rådet af 22 december 1986 etablerede en råds komite bestående af medlemmer udpeget af hver medlemsstat. Opgaven for denne komite var at lette udvekslingen af information, rådgivning og samarbejde om turisme og især om at sørge for services for turister. Denne komite mødte fire gange i 1994 og tre gange i 1995. Den mødtes ikke i 1993. Ligeledes før udgivelsen af Planen etablerede Kommissionen en Rådgivende Komite bestående af repræsentanter for forskellige indutri interesser. Den Rådgivende Komite har ingen lovlig basis og blev oprettet af Kommissionen for at muliggøre dialog og rådgivning med branchen. I løbet af implementeringen af Planen mødtes Den Rådgivende Komite ved fem lejligheder, en gang i 1993, to gange i 1994 og to gange i 1995. Ansatte Antallet af ansatte i Turistafdelingen (permanent og midlertidig ansatte, alle grader og positioner med undtagelse af stagiarer) var 17 i 1993 (11 Grad A, en Grad B og fem Grad C ) / 14 i 1994 (11 grad A, en grad B og to grad C), 16 i 1995 (11 grad A, en grad B, og fire grad C) (situationen den 1 januar). Ved slutningen af 1995 var antallet af ansatte 17 (13 grade A, en grad B og tre Grad C). (Grad A ansatte er administratorene og over. grad B assistenterne og grad C underordnede. 117 Et samlet antal på 29 stagiarer var ansat for perioder på tre eller oftere fem måneder. 118 119 120 121 11994 blev lederen af afdelingen forflyttet og senere afskediget fra Kommissionen efter disciplinære afhøringer. Hans fungerende souschef blev suspenderet i 1994 og senere afskediget. Et samlet antal på 36 forskellige ansatte blev ansat i 1993-95. Kun fem ansatte blev ansat af Afdelingen gennem hele 1993-1995 perioden. Omsætningen af ansatte var således høj på 86%. Forholdet mellem permanente ansatte til samlede ansatte (med undtagelse af stagiarer) var 5:17 ved begyndelsen af Planen og steg betydeligt til 11:17 ved udgangen af 1995. Ud af de 36 ansatte antager vi at ti (28% ) kan blive beskrevet som "turist eksperter" (vi definerer "turist eksperter" som en person der er udsendt fra et turist ministerium eller lignende. som har arbejdet i branchen eller har en højere eksamen i emnet). Visse andre ansatte har opnået turisterfaring "på arbejdet" før de kom til afdelingen. 24 Endelige rapport - V2. 0 Original text in English V EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDLINGSPLAN PLAN TIL AT ASSISTERE TURISME ENDELIGE RAPPORT AFSNIT 4 - ADMINISTRATIVE OG OPERATIVE ASPEKTER O Implementations mekanismer og administrative procedurer 122 123 Planen blev implementeret via tre årlige arbejdsprograrnmer. Erï'timeplan for prioriteter" for 1993 blev specificeret i Planen. Prioriteterne og arbejdsprogrammerne for 1994 og 1995 blev forberedt af GD XXIII og vedtaget med Management Komiteen. 124 Formidlingerne blev uddelt gennem fem forskellige mekanismer: a b c d e udbud til licitation (udgivet i den Official Journal) for aktiviteter der blev støttet 100%. Et samlet antal af 15 projekter blev finansieret gennem denne mekanisme (7 i 1993, 4 i 1994, 4 i 1995) hvilket repræsenterede et samlet ECU 3. 68 millioner åben invitation til udbud (udgivet i den officielle Journal) for co-finansierede aktiviteter (fælles formidlet op til et maksimum af 60%). Ialt var 74 co-finansieret (35 i 1993, 23 i 1994,16M995 ) hvilket repræsenterer et samlet ECU 8. 45 millioner 25 co-finansierede projekter blev støttet via GDXXII s tilskuds komite dvs. uden den konkurrerende process (14 i 1993, 7 i 1994 og 4 i 1995) hvilket repræsenterer et samlet ECU på 1. 43 millioner 73 direkte kontrakter af hvilke 43 var til udvikling af Fællesskabsstatistikker (2 i 1993, 20 i 1994,og 51 i 1995) hvilket repræsenterer et samlet ECU 5. 95 millioner ialt. af hvilke 84% gik til Medlems lande og begrænset udvalgsprocedurer blev brugt i fem tilfælde (to pilotprojekter og tre konferencer) der beløb sig til ECU 251000. 4. 2 - Vurdering af Foranstaltninger der er på plads Vores vurdering er baseret på en analyse af procedurer der er sat igang og af personale statistikker; på bevis vi indsamlede gennem casestudies og projektarkiv undersøgelser; og fra resultaterne med vores samtaler med Turistafdelingens ansatte medlemmer af Management komiteen og medlemmer af den rådgivende komite. Vi gennemgik også de fleste møde referater af disse Komiteer. Forhold med eksterne institutioner Kontakten med rejsebureau branchen har ikke væretstærk nok. De vigtigste ikke-regerings kontakter er med foreninger og grupper af forskellig slags pressions grupper og med rådgivere. Afdelingen synes ikke at have en klar og operativ fremsyn af nuværende "markeds positioner" vis-a-vis konkurrerende og komplimenterende tjeneste ydere som f. eks. Nationale Turistkontorer (NTOs), internationale foreninger af betydning (som f. eks ETC, IATA, WTTC, WTO|) interne konkurrerende og komplimenterende tjeneste ydere som f. eks. GD I, GD VIII og andre EU direktorater. Administrative foranstaltninger og fremgangsmåder var svage ved begyndelsen af implementerings perioden men var betydeligt forbedret i 1994 og1995. Medlemmer af de ansatte er klart meget engagerede og arbejder hårdt. Personalet er overbebyrdet med administrative opgaver hvis rationale og effektivitet ikke altid er selv indlysende. Balancen mellem kvalitets arbejde (projektforberedelse, besøg, kontakter med kontrahenter osv) og administrative 125 126 127 128 129 25 Endelige rapport - V2. 0 Original text in English EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDLINGSPLAN PLAN TIL AT ASSISTERE TURISME ENDELIGE RAPPORT AFSNIT 4 - ADMINISTRATIVE OG OPERATIVE ASPEKTER opgaver er ufavorabel. 130 131 132 Kommunikations linier ved GD XXIII er omstændelige, fyldt med procedurer og langsomme og således beslutnings processen. De ansattes morale er temmelig lav og personalet viser en eksemplarisk ukuelighed. Lav morale mellem de ansatte kan delvis forklares ved de faktorer beskrevet ovenfor (administrative arbejdsbyrder, omstændelige kommunikationslinier osv), men også ved en negativ indvirkning på afdelingen ved de påstande om overordnedes opførsel som har plettet dets ry og image, Vi observerede at Afdelingen har meget administratif arbejde. Afdelingen regner med at de modtager ca. 100 eksterne breve om ugen. Telefon opringninger kommer ind hele tiden. Parlamentariske spørgsmål kommer ind regelmæssigt normaltmed snævre deadlines. Mange dokumenter skal oversættes og ofte sættes i format igen på grund af softwarekonflikt mellem oversættelseskontoret i Luxembourg og GD XXIII. 133 Vi identificerede også de følgende mangler i personale området: a b c d e stor omsætning lav procentdel af turisteksperter og i almindelighed utilstrækkelig uddannelse og erfaring i turistbranchen utilstrækkelig uddannelse(f. eks. i finansiel og projekt management) utilstrækkeligt ansatte til finansiel administration højt antal stagiarer: det tager tid at overvåge dem hvis de skal bruges effektivt 134 Givet de begrænsede personale resourcer tilgængeligt ved afdelingen var det ikke tilrådeligt at implementere Planen gennem formidling af sådan et stort antal projekter og undersøgelser (hovedsaligt ved åbne tilbud ) på grund af den store administrative byrde; sådan en fremgangsmåde indebar som illustreret ved Tabel 4. 1 som giver en analyse af resultaterne af de forskellige tilbud udgivet i the Official Journal. Tabel 4. 1 - Projekt udvælgning - invitation til licitation (delvis støttede projekter) Stadie 1 Formelle betingelser Stadie 2 Udvælgning Stadie 3 Grundig evaluering Endelige udvælgning 1993 1994 1995 368 (86 bestod ikke) 282 (158 bestod ikke). 124 (63 bestod ikke) 281 (28 bestod ikke) 253 (139 bestod ikke) 114 (93 bestod ikke) 288 (39 bestod ikke) 249 (130 bestod ikke) 119 (72 bestod ikke) 61 korn på den korte liste 33 udvalgt 21 udvalgt 47 kom på den korte liste 15 valgt 135 En negativ virkning af utilstrækkelig personale og eksisterende procedurer var at kvaliteten af et antal af udvalgte tilbud var dårlig, for eksempel uden klare objektiver, uden et stærkt projekt hold eller med et meget begrænset nyt aspekt. Projekterne valgt som et resultat af 1995 invitation til bud og for tilbud viser en betydelig forbedring i kvalitet og forventninger om gode resultater er store. 136 Kravene for 1993 og 1994 Invitationerne til licitation var uklare og meget vage. Især udbytte og bæredygtigheds kravene var ikke tilstrækkeligt dækket. Nuværende kontrakter er betydeligt forbedret 26 Endelige rapport - V2. 0 Original text in English EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDLINGSPLAN PUN TIL AT ASSISTERE TURISME ENDELIGE RAPPORT AFSNIT 4 - ADMINISTRATIVE OG OPERATIVE ASPEKTER M\k W med hensyn til at specificere udbytte men disse kunne stadig blive mere præcise med målelige indikatorer f. eks. ved at give etmål nummer af tilstedeværende ved seminarer og konferencer. Kontrahenter skulle også blive bedt om så vidt som muligt at svare specifikt til hvert udbytte og mål identificeret i deres kontrakt i deres endelige rapport. 137 138 Vi forstår at under særlige omstændigheder blev forslag valgt for"politiske" grunde dvs. for at opnå en "fair" fordeling af formidlinger tilgængelige for medlemslandene. Mere effektive mekanismer for at opnå dette objektiv skulle udarbejdes. Som illustreret ved casestudies betragtende valget i 1995 af kontrahenten for turisme og miljø projekter er procedurene blevet forbedret betydeligt. Stærkt forbedrede procedurer og formularer er blevet introduceret inklusive fremgangs rapporter og en midlertidig vurdering af afdelingen ved interim rapport fasen. Vurderings proceduren (som beskrevet i et internt forklarende note om vurderings procedure) har nu en god struktur. 139 Men der mangler stadig klarhed i mange områder: a b om og hvorledes den politiske og geografiske blanding er taget i betragtning ved det første stadie rådgivning med andre General Direktorater om de foreslåede projekter før den endelige udvælgnlnq 140 141 142 VI var især bekymrede over at evaluering og sortering af projekter finder sted uden noget bidrag fra embedsmænd elier eksperter udenfor GD XXIII for den endelige udvmlgnlng. Salvom vi forøtAr at dottø «i almindeligt vad Kommibuioneii tager vi det standpunkt at dette er utilstrækkeligt. Indtil 1995 blev målelige performance indikatorer ikke systematisk defineret ved begyndelsen (f. eks. som del af kontrahentens kontrakt). Uden objektive foranstaltninger er det svært både for kontrahenterne og de der evaluerer at måle fremgang mod forventninger. Finansiel management var dårlig i de første år af implementeringen men har siden forbedres. Det behøver stadig at blive styrket. Dårlig præstation i området for finansiel management skyldtes ikke kun dårlig management af overordnede medlemmer af personalet (som blev afskediget i 1995) men også utilstrækkelige systemer (såsom dårlig brug af informationsteknologi) utilstrækkelig personaletræning og utilstrækkelig personale (kun en grad B i størstedelen af Plan implementationen). 4. 3 - Anbefalinger Forhold med eksterne institutioner 143 Effektiviteten af Planen kunne blive forbedret ved: a b c forbedre fællesskabet med medlemsstaterne. Afdelingen kunne gøre nogle propositioner til medlemmerne af Management Komiteen og sætte dette emne på dagsordenen til et fremtidigt møde opfordre til en mere provokativ rolle for de forskellige Komiteer med støtte af eksperter med at identificere projekter (nye. tvær-europæiske godt formidlede etc. ) forbedre rådgivnings mekanismer med branchen. f. eks. ved at iværksætte ad hoc arbejdsgrupper 27 Endelige rapport - V2. 0 Original text in English n EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDLINGSPLAN PLAN TIL AT ASSISTERE TURISME ENDEUGERAPPORT AFSNIT 4 - ADMINISTRATIVE OG OPERATIVE ASPEKTER d e f forbedre NTOs involvering involvere andre General Direktorater i udvælgningsprocessen før den endelige udvælgning finder sted af GD XXIII involvere uafhængige og eksterne eksperter i udvælgningsprocessen (en mulighed er at have hver medlemsstat til at nominere en eller to eksperter som kunne blive indkaldt for at gennemgå forslagene der er sendt ind af mulige kontrahenter fra andre medlemslande). 144 145 146 147 Mere generelt der er et behov for at udvide deltagelse af relevante interesserede partier/partnere (både private ogoffentlige) for at udvide ejerskab og engagement. Management. rådgivende og vejledende komiteer kunne blive hoved linierne for udbredelse af resultaterne af aktiviteterne der er formidlet eller foretaget af afdelingen. Disse komiteer kunne også blive brugt til at hjælpe turistafdelingen til at identificere behov (f. eks mulige pilot projekter) og til at konstatere at EU formidling ikke vil duplikere eksisterende initiativer. Uafhængige eksperter kunne opfylde en lignende rolle. GD XXIII har været meget aktive i området for ko-ordination indenfor Kommissionen. Ko-ordinationen med andre GD er en meget vigtig rolle for afdelingen som der må lægges endnu mere vægt på. Afdelingen skulle forsøge at sætte standard på dette område. Denne rolle har adskillige sider såsom at bringe turisme inden for andre EU programmers virkefelt og informere de der har interesse i turisme (både private og offentlige) om udviklingerne der finder sted ved Kommissionen. Personale 148 Indenfor personale området bør der overvejes at foretages visse ændringer a b c d at reducere personale omsætning at forbedre den interne tekniske ekspertise indenfor turismen f. eks. ved midlertidlig forflyttelse af medarbejdere fra NTOs og desuden ved forbedring af reglerne for uddannelse at sørge for meget mere uddannelse af personalet (på alle niveauer) at se nærmere på eksisterende informations teknologi. Administrative foranstaltninger og procedurer 149 150 151 For at etablere administrative standarder skulle afdelingen gennemgå sine administrative foranstaltninger for at specificere præstations indikatorer og mål. For eksempel : hvert eksternt brev skal anerkendes (ved fax, telefon eller brev) indenfor fem dage og at modtage et svar indenfor f. eks. 15 arbejdsdage (hvis realistisk). Der er grund til at gennemgå interne procedurer for at frigøre tid til at forberede, sty re og opfølge projekter. Personalet anvender tilsyneladende uforholdsmæssig meget tid på uvæsentligt uproduktivt papirarbejde. Der er behov for at styrke kontrol og bedømmelsen af projekter og mere generelt at skabe og implementere enkle men effektive procedurer. designet fra begyndelsen og ikke tilpasset senere. Også flere besøg på stedet, skulle foretages. Kontrol og vurderings procedurer skulle gennemgås i 28 Endelige rapport - V2. 0 Original text in English M EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDLINGSPLAN PUN TIL AT ASSISTERE TURISME ENDELIGE RAPPORT AFSNIT 4 - ADMINISTRATIVE OG OPERATIVE ASPEKTER Æk W følgende retninger, selvom vi er klar over at visse elementer allerede under udvikling: a b c d e f g at arrangere enkle procedurer for at kontrollere og vurdere indsatsen efterhånden som den implementeres (igangværende kontrol og evaluering) at etablere arbejds grupper for at forberede, styre og vurdere aktiviteter. Disse grupper skulle inkludere et mindre antal anerkendte eksperter på området samt repræsentanter for de private og offentlige parter der er direkte involveret at udføre en midlertidig evaluering midt i Planens forløb for derved at kunne tage ved lære, korrigere og træffe foranstaltninger til fremtidig handling at opnå en meget nærmere involvering af GD XXIII ved at styre (i en ånd af fællesskab) kontrahenterne. Dette ville nødvendiggøre flere besøg hos kontrahenterne, tilstedeværelse ved nøgle begivenheder (f. eks. konferencer, workshops) og systematisk opfølgning opfølgning på længere sigt af færdige projekter bør finde sted, med besøg eller opføklgniong ved telefon. Nøgle aspekter at dække inkluderer:bæredygtighed, udbytte, kommerciel anvendelse og udbredelse af resultater afdelingen bør overveje at drage fordel af erfaring af andre GD og programmer ,især på området med styring ogevaluering, forsøge at anvende den bedste fremgangsmåde fra andre General Direktorater i Kommissionen. For eksempel GDI og GD VIII har standardiseret deres fremgangsmåde til projekt design og bruger den såkaldte "Logical Framework" fremgangsmåde, fuldt dokumenteret af Kommissionen og brugt til uddannelse af ikke kun EC personale men også deres partnere som f. eks. konsulenter. Brug af dette Framework giver et standardformat og checkliste gennem hvilken projektdesign, implementering og evaluering falder naturlig en kopi af alle styrings og evaluerings formularer forberedt i løbet af en handling skulle arkiveres centralt og analyseret på regelmæssig basis (f. eks. hver sjette måned). En kort opsummerings rapport samler alle nøgle lektier skulle udarbejdes og cirkuleres inden for GD og de andre Direktorater. 152 Handlinger skulle også tages for at sikre at en tilstrækkelig udbredelse af projekt resultater finder sted. Valgmuligheder inkluderer: a b at mærke resourcer i projektets budget ved forberedelses/udvælgningsstadiet (vi forstår at dette er blevet gjort i 1995) i relevante tilfælde at gøre den sidste betaling på betingelse af udbytte der kan publiceres i hvilket tilfælde sådan en publikation må tydeligt blive specificeret som udbytte i kontrakten. 153 En streng og fortsat førregistreringsprocess for alle konsulenter som dækker en vis basis information kunne have undgået nogle af de problemer der er opstået fra "fantom" firmaer og have sørget for back up med efterfølgende proces og andre problemer. En mulighed er at drive et system der opfordrer konsulenter til at bekræfte regelmæssigt (f. eks. årligt) deres interesse i at komme på listen og hvis de undlader dette ville deres navne automatisk blive fjernet. 154 Alle projekter med media udgaver (disc, CD, video, andre) skulle have disse separat evalueret af en passende blanding af teknisk og professionelt personale. Nogle af de eksisterende udgaver der er nødvendige for projekterne var efter vores kendskab ikke undersøgt. 29 Endelige rapport - V2. 0 Original text in English ^< EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDLINGSPUN PUN TIL AT ASSISTERE TURISME ENDELIGE RAPPORT AFSNIT 4 - ADMINISTRATIVE OG OPERATIVE ASPEKTER il 155 Nogle udgaver er ikke-standardformater. GD XXIII skulle specificere udgave format f. eks. en kopi af alle videoer i VHS format. discer i PC format med mindre andet er udtrykt. 156 Andre korrigerende handlinger der skulle tages i betragtning af afdelingen er: a b c d at reducere antallet af projekter og undersøgelser for at forøge deres indvirkning og begrænse administration at gennemgå invitation til licitation proceduren for at reducere den administrative byrde og for at maksimere effektiviteten af proceduren at forøge antallet af møder der er arrangeret om et tema eller et teknisk spørgsmål og drastisk at reducere antallet af formelle møder der alt for ofte er karakteriseret af passivitet fra de tilstedeværende at udgive et Nyhedsbrev eller lignende om (muligt at inkludere en kopi på internet) for at præsentere turist afdelingens aktiviteter. Der skulle tages handling for at forbedre det interne informations system (som f. eks databaser) så mere management information bliver udbragt til personalet og at overveje systematisk og almindelig brug af e-mail f. eks. for at forbedre kommunikation indenfor GD og med de andre General Direktorater. Afdelingen skulle gives mere selvstændighed i et antal strengt operative områder som management af budget for missioner. Afdelingen skulle være i stand til at svare hurtigt og fleksibelt til projekt implementationens behov (besøg, deltagelse i workshops, etc. ) indenfor de strenge grænser af et vedtaget budget. Dette skulle selvfølgelig ikke gøre afdelingen mindre ansvarlig eller åben , men ganske enkelt mere effektiv. Forskelligt Timing. Den årlige periode havde en negativ indvirkning på kvaliteten af projekter udvalgt og på deres implementation. Et længere tidsrum er nødvendigt (f. eks. tre år) og projekter skulle tage betragtning af de specielle sæson betonede hensyn i branchen. Co-finansiering spørgsmål. Der er et antal spørgsmål angående co-finansiering som må ordnes. Det maksimale trin af EU bidrag på 60% skulle gennemgås og muligt gøres mere fleksibelt. Andre spørgsmål er hvorledes man skal checke at andre bidrag fra andre finansierings kilder er virkelige og hvorledes man kan undgå at finansiere projekter der allerede er begyndt eller er fuldført. 157 158 159 160 161 EC Logo. Det fortsatte brug af EC logo bør kontrolleres: kun gode projekter skulle have ret til at bruge EC logo. Registrerings spørgsmål skulle klargøres og løses. 30 Endelige rapport • V2. 0 Original text in English es EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDUNGSPUN PUN TIL AT ASSISTERE TURISME ENDELIGE RAPPORT AFSNIT 5 - VURDERING AF KONTRAHENTER • AFSNIT 5 - VURDERING AF KONTRAHENTER 5. 1 - Metodik 162 For at opnå en vurdering af kontrahenter af de vigtigste aspekter af projekt (og studier) implementeringen sendte vi et kort spørge skema til 77 kontrahenter for 1993 og 1994 projekter. Dette spørgeskema dækker de følgende aspekter: a b c d e projekt beskrivelse opnåelse af objektiver Projekt implementation vurdering af forskellige aspekter ved projekt implementering erfaringer, anbefalinger, forslag og bedste metoder. 163 164 Proformaen brugt er givet i Appendix IV. Bemærk at i dette afsnit dækker udtrykket "projekt" både projekter og studier støttet under Planen. Selvom vi fortalte kontrahenterne at deres individuelle svar vil forblive private og fortrolige for Price Waterhouse og kun vil blive samlet før diskussion med GD XXIII føler vi at der er en skævhed i den samlede vurdering af projektet (Tabeller 5. 1 og5. 2 nedenfor) på grund af den selv vurderende natur af spørgsmålene. For at behandle dette spørgsmål behandlede vi visse svar med forsigtighed. Men vi mener ikke at denne skævhed har en betydelig indflydelse på andre aspekter af spørgeskemaet som vurderingen af de forskellige aspekter af projekt implementationen. 5. 2 - Analyse 165 Vi sendte 77 spørgeskemaer og modtog 47svar derved opnåede en svar procent på 61 %. Antallet af gyldige svar varierede mellem spørgsmålene men der var typisk mellem 42 og 36 gyldige svar. Grad af opnåelse af målsætninger 166 Vi bad kontrahenterne om at vurdere graden af opnåelse af projek målsætningerne. Mere end halvdelen af kontrahenterne mente at de havde været meget heldige med at opnå projekt målsætningerne, mens en trediedel af dem svarede at de havde været rimeligt heldige. Ialt 86% af svarpersonerne følte at de havde været heldige med at opnå de vigtigste målsætninger af deres handlinger. Der er ikke nogen tydelig forskel mellem 1993 og 1994 projekter. Tabel 5. 1 nedenfor opsummerer resultaterne. Tabel 5. 1 - Grad a f opnåelse af mi isætninger Overhovedet ingen succes Ikke nogen videre succes Rimelig succes 0 2 7 8 Stor succes 9 12 Blandet Ikke relevant eller intet svar 2 1 1 0 1993 Antal af gyldige svar: 19 1994 Antal af gyldige svar:23 Samlede Antal af gyldige svar: 42 0 0 0 2 (5%) 15 (36%) 21 (50%) 3 (7%) 1 (2%) 31 Endelige rapport - V2. 0 Original text in English u EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDUNGSPUN PUN TIL AT ASSISTERE TURISME ENDELIGE RAPPORT AFSNIT 5 - VURDERING AF KONTRAHENTER €1 Tilføjelse: Hvad ville der være sket I fraværelse af Planens støtte 167 For at opnå et vurdering af Planens kvalitet spurgte vi kontrahenterne hvad der ville være sket i fraværelse af EU støtte. Størstedelen af svarpersonerne (58%) mente at EC støtte har været yderligere dvs. projektet ville ikke have fundet sted i fraværelse af Planen mens en 36% mente at projektet ville have fundet sted senere eller på en mindre skala. Projekt implementering 168 Vi bad også kontrahenterne om at vurdere forskellige aspekter af projekt implementationen og at give an samlet vurdering af projektets implementation. Tabeller 5. 2 og 5. 3 nedenfor giver points, opnåert. Tabel 5. 2 - Samlet Vurc ering af Projekt Implementering Dårlig eller meget dårlig Gennemsnitlig God Meget god Ved ikke 1222 Antal af gyldige svar: 19 1994 Antal af gyldige svar: 23 Samlet antal af gyldige svar: 42 2 (10%) 4 (21%) 7 (37%) 6 (32%) 0 0 0 15 (65%) 7 (31%) 1 (4%) 2 (5%) 4 (10%) 22 (52%) 13 (31%) 1 (2%) Ikke relevant eller intet svar 0 0 0 169 Tabel 5. 2 viser at 83% af svarpersonerne mener at projekt implementeringen har været god eller meget god. Denne positive vurdering er ikke overraskende eftersom kontrahenterne i stor grad vurderer kvaliteten af deres eget arbejde. Da de blev spurgt om at vurdere de forskellige komponenter af projekt implementeringen viser kontrahenternes svar et meget mindre rosenrødt billede af situationen som vist ved Tabel 5. 3. 32 Endelige rapport - V2. 0 Original text in English n EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDLINGSPUN PUN TIL AT ASSISTERE TURISME ENDEUGE RAPPORT AFSNIT 5 - VURDERING AF KONTRAHENTER • Tabel 5. 3 - Vurdering af Projektimplementering * Emner Antal af kontrahenter "utilfredse" * * (Antal af svar) Som % del af samlet antal af gyldige svar A - Planlægning og forberedelse A1 - klarhed af objektiver A2 - kvalitet af projekt design A3 - Effektivitet af partiernes deltagelse i forberedelse og planlægning B-udbredelse B1 - opfølgning af projekt efter fuldendelse B2 - udbredelse af de vigtigste resultater C - Styring af turist afdelingens personale C1 - Finansiel og administrativ styring af turist afdelingens personale C2 - Samlet effektivitet af Turist afdelingens personale C3 - Turist afdeling personales reaktion og D - ko-ordination D1 - Kvalitet af dialog mellem Turist afdelings personale og andre partier D2 - Ko-ordination med andre EU afdelinger og ikke EU agenturer 6 5 3 16 10 15 13 9 12 9 11 7 9 8 14% 12% 7% 38% 24% 36% 31 % 21 % 29% 21 % * 26% 17% 21 % 19% Flere svarer mulige *Målt ved samlet antal af svar i tre kategorier: gennemsnitlig, dårlig, meget dårlig. 170 Tabel 5. 3 ovenfor viser antallet af mangler, svagheder og områder for forbedring. De vigtigste mangler/svagheder af projekt implementeringen menes at være i de følgende områder: (1) Effektivitet af partiernes deltagelse i forberedelsen og planlægningen af projektet:38% af kontrahenter havde vanskeligheder i dette område (2) Udbredelse og opfølgning: disse områder menes klart at være det svageste aspekt af projekt implementeringen:ca. en trediedel af kontrahenterne tager det synspunkt at opfølgning efter fuldførelse og udbredelse af resultaterne ikke har været tilfredsstillende. (3) Styring af turist afdelingens personale: mere end en fjerdedel af svarpersonerne var ikke tilfredse med kvaliteten af finansiel og administrativ styring og af afdelingens personales reaktion. 33 Endelige rapport - V2. 0 Original text in English (si EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDUNGSPUN PUN TIL AT ASSISTERE TURISME ENDELIGE RAPPORT AFSNIT 5 - VURDERING AF KONTRAHENTER 5. 3 - Erfaringer. Anbefalinger. Forslag oo Bedste Fremgangsmåde 171 Et antal af erfaringer/anbefalinger/forslag blev også givet af kontrahenterne som svarede på spørgeskemaet. Styring og Evaluering 172 173 174 175 176 Det er væsentligt at have mere kommunikation mellem afdelingen, projekt lederen og de andre partier med interesse i projektet. Især i løbet af forberedelses/planlægnings fasen af projektet er der behov for mere samarbejde mellem afdelingen og kontrahenterne. Der er behov for mere udveksling af information om (tidligere, nuværende) projekter på lignende områder. GD XXIII bør overvåge projekter der er støttet meget nærmere. Der er også behov for mere kontakt (som besøg på stedet) af afdelingens personale. Visere af præstationer og mål bør specificeres (og bestemme kvantiteten af så meget som muligt) ved begyndelsen af projektet. Procedurer fulgt af GD XXIII bør strømlines, blive simplificeret. Især beslutnings tagnings processen må gøres meget mere effektiv. 177 Der må tages skridt til at forbedre GD XXIII personalets reaktion. Opfølgning og Udbredelse af Resultater 178 Forslag blev gjort til at forbedre udbredelsen af resultater: a b c at cirkulære kopier af det der kan leveres til alle kontrahenter at mærke i projekt budgettet et beløb til udbredelse og uddeling af nøgle produkter at inkludere i budgettet, hvor relevant, et element for at markedsføre produktet af projektet 179 Mere opmærksomhed bør gives til handlingernes bæredygtighed. 34 Endelige rapport - V2. 0 Original text in English &1 EVALUATION OF THE ACTION PUN TO ASSIST TOURISM APPENDIX I - DESCRIPTIVE STATISTICS OF ACTIONS Jlk W This appendix contains the database of the actions implemented under the Plan. Kev for Classification of Actions bv Type 1 = Improving knowledge (includes statistics, studies and consultation) 2 = Staggering holidays 31 = Transnational 32 = Technology 33 = PECO (Eastern and Central European Countries) 4 = Tourists as consumers 5 = Cultural tourism 6 = Tourism and environment 7 = Rural tourism 8 = Social tourism 9 = Youth tourism 10 = Training 11 = Promotion Final Report - V2. 0 *-^£? APPENDIX EVALUATION OF THE COMMUNITY ACTION PLAN TO ASSIST TOURISM TOURISM AC" I ON P L AN - P R O J E C TS & S T U D I ES 1 9 9 3 - 1 9 95 Contract Number Matø Contractor Delvico Bates GIAT Forum Dello Svilluppo FIPE AA-Automobile Association International Interactive Multimedia GSI Transport Tourism Regione Toscana GEIST Club des Eurométropoles TIRS Chambre Régionale de Commerce Rhône-Alpes AGTE CISET Province of North-Holland Instituto Geogråfico Nacional (IGN/CNIG) Wexford County Council Regione Emilia-Romagna Conselleria de Cultura, Educado, i esports EETAA - Hellenic Agency Preseli Pembrokeshire Universitet Oldenburg Interface Naturfreunde Landesberband Saarland R E D- Ruralité Environnement Dévelopement Royal National Institute for the Blind Landkreis Eisleben Ministero del Toifismo e dello Spettacolo GruppoClas System TV CEPFAR Fyn Tour Eurogites ETAG L & R Leisure PLC AIT/FIA Contour Mobility International Bates &Wacker Directora General de Turismo Mobility International Associano Nacional de Jovens ETEN1 TURINFORM Frosti du Limousin DGF - Deutsche Gesellschaft fur Freizeit EFCO TV5 ITE ETEN 2 FEG CETOS Agrupacion de Asesores Mouvement HTL Conseil 1993 93 180001 93 530001 93 540004 93 540007 93 540009 93 540010 93 540012 93 540013 93 540014 93 540015 93 540017 93 540018 93 540019 93 540020 93 540021 93 540022 93 540023 93 540024 93 540027 93 540028 93 540029 93 540030 93 540031 93 540032 93 540035 93 540036 93 540037 93 540039 93 540040 93 540041 93 540043 93 540044 93 540045 93 540046 93 540047 93 540048 93 540054 93 540055 93 540056 93 540058 93 540059 93 540060 93 540062 93 540063 93 540064 93 540066 93 540068 93 540069 93 540071 93 540072 93 540076 93 540077 93 540079 93 540080 93 540081 No projects 93: Total 1993: Mean value 93: Maximum 93: Minimum 93: -. _ Initiai Budget (ECU). Type or Action i 999628 697800 23250 50000 99000 120000 213200 200000 244835 i 1300001 102300; 960001 114000* 61980; 70000! 606061 63600i 460751 900001 136445. 29275 i 61000 36oco: 46000 49659 47585 ; 102000, 48000 105000 I60000 15000 9840, 34278 10200 220000 11400 49000 eoooo 42100 150000 soooo 10189 1006OO 154890 32000 20000 120000 198000 200000 95750 20000 65000 199620 110258 381550 11 1. 1 33 32 32 32 32 32 31 32 31 32 5 5 5 5 5 5 S 5 5 s s 5 5 s s s 3 31 s 31 1 33 1 1 8 1 1 s 9 10 32 33 1 7 5 3 10 12 8 i 1 6 55 j 1 j. j ! j I J ; ! j ! ' , ; ; , | i ' •000 ECU 55; 6663; 1211441 999628 ! ECU ECU 98401 ECU -<rf APPENDIX I EVALUATION OF THE COMMUNITY ACTION PLAN TO ASSIST TOURISM T O U R I SM A C- ION PLAN - PROJECTS & STUDIES 1993-1995 Contract Number • 1994 Main Contractor , ,. ,. ,„„. , ,. ,. ,. ,. „. , ,. Initial e«<ijji#t'". (ECU. Type Of Action 94 540011 94 540018 94 540019 94 540023 94 540024 94 540025 94 540026 94 540027 94 540028 94 540029 94 540031 94 540032 94 540033 94 540034 94 540035 94 540036 94 540037 94 540039 94 540043 94 540044 94 540045 94 540046 94 540047 94 540048 94 540049 94 540050 94 540051 94 540053 94 540054 94 540064 94 540065 94 540067 94 540075 94 540077 94 900107 94 900118 94 900120 Greek National Tourist Organisation (conference) Earthwatch Europe World Systems Europe Gemeinnutziger Verein zûr Forderung der Region Sandl unteres Muhlviertl Naturfreunde Saarland Projekt Sanfter Tourismus SYGNAA/S FOTVE/FECTO - Fédération des Offices du Tourisme des Villes Européennes Royal National Institute for the Blind (RNIB) BC Brandenburg-Consult GmbH Universitflt Oldenburg/FB3 Forschungsstelle Niedersachsische - Nausa Baltic Tourism Cooperation Il Quartettone Foden Fyn Tour Arthur Andersen SA Horwath Axe Consultants-Tourisme Hôtellerie Loisirs Movimento Consumatori CTS Centra Turistico Studentesco e Giovanile Conference Etalement des Vacances Gruppo Clas Greta du Golfe Lancashire Enterprises Universidad de Deusto-Bilbao - Inst. de Esfudios de Ocio Fondo Iberico para la Conservaciôn de la Naturaleza ITD-lnstitute of Tourism and Services economics Hjoerring Business College EMI-Effective Management International Consorzio Cl vi ta (ARIFOC) Association Réunionalse Interprofessionelle pour l'Insertion et la Formation Continue Centre Méditérannéen d'Environnement d'Athènes ETOA - European Tour Operators Association AFI Aipenforschunginstitut Ministère de l'Equipement, Transports et Tourisme Atlas (Tilburg University) Concorde Travel Rita de Landtsheer European Travel Commission (ETC-CET) Agence Européenne pour la Culture - AEC (UNESCO) 43200 50000 249233 59694 94995 79175 195000 71587 99610 183300 129000 64031 49800 392600 333000 160610 167615 50963 167000 146830 62500 120000 127000 115000 195200 78995 176872 134416 102000 30187 104040 63553 50000 11100 71000 50000 51000 j No projects 94: Total 1994: Mean value S4: Maximum 94: Minimum 94: 37 4330 117030 392600 11100 1 '000 ECU j ECU ECU ECU ! 1 6 1 5 5 5 5 5 5 5 5I 5 5 1 1 4 9 2 5 10 10 10 10 i 10 i 10 j 10 | 101 10 I 10 I 11 i 1j •1 33 I 33] 2! 9I 5| I 37 j j i ! ! TL APPENDIX I EVALUATION OF THE COMMUNITY ACTION PLAN TO ASSIST TOURISM TOURISM AC" I ON P L AN - P R O J E C TS & S T U D I ES 1 9 9 3 - 1 9 95 Contract Number iM a t r t|C p r t t r a c t û ri ii mi M ,. „. ,. , f r •. M t U I) +_ BUdfl-1 ÎECUJ Tvce T ø f. A c t i on 1995 O s t e r r e i c h i s ch W e r b u ng (A) Statistics F i n l a nd ( F I N) M i n i s t è re E q u i p e m e n t, T r a n s p o r ts et T o u r i s me ( F) T he Stat. B u r e au of Iceland (IS) Inst. N a c i o n al de E s t a d l s t i ca (E) Inst. N a t i o n al de Statistiques (B) Stat. N o r w ay (N) D a n m a r ks Statistik ( D K) Stat. S w e d en (S) Stat. P o r t u g al (P) C e n t r al Statistical Office - C SO ( U K) Istitutb N a z. di Stat. (I) _ " C e n t r a al B u r e au V o or de Stat. (NL) E T I ( L) C e n t r al Statistical Office - C SO ( I R L) Stat. B u n d e s a mt (D) G r u p po C l as (I) Nat. Stat. S e r v i ce of G r e e ce ( G R) A FI A l p e n f o r s c h u n g i n s t i t ut G u gg & P a r t n er D e l v i co B a t es Ministry of C o m m u n i c a t i o ns Nortra A r t h ur A n d e r s en Office N a t i n al du T o u r i s me G r a nd P r i x - 2e m e e t i ng of j u ry G r a nd P r i x - 2e m e e t i ng of j u ry H TL C o n s e il O s t e r r. Stat. Z e n t. (A) Inst. Nat. de Stat. (B) Inst. Nat. de Stat. (D) Inst. Nat. de Stat. ( D K) M i n. E q. T r a n s p. & T o u r i sm Inst. Nat. de Stat. ( G R) Inst. Nat. de Stat. (IRL) Inst. Nat. de Stat. (IS) Inst. Nat. de Stat. (I) Inst. Nat. de Stat. (L) - E TI I n s L N a t. de Stat. ( N L) I n s L N a t. de Stat. ( U K) S w e d i sh Tourist Authority Inst. Nat. de Stat. (P) I n s L N a t. de Stat. (N) M i n. C o m e r c io y T u r i s mo - S e c r e t a r ia G e n e r al de T u r i s mo (E) n s t. N a t. de Stat. (IRL) G r u p po C l as C o n f é r e n ce "Livre V e r t" du 12/12 - S C IC C TA E c o n o m ie & E x p o rt A n a l y s is G e m e e n te B u d el O I NG L u m i è r es de la M é d i t e r r a n ée K i e n b a um D e v. S e r v i c es A S T ER W T TC n s t. N a t. de Stat. (FIN) A E NA - A e r o p u e r to de P a l ma de M a l l o r ca N o rd Info G m bH M E W C AT - Milos E u r o p e an W o m e n 's C o o p e r a t i on for the A d v a n c e m e nt in T o u r i sm St A n d r e ws T o u r i sm M a n a g e m e nt G r o up T he T o u r i sm C o m p a ny Mobility International University of T h e s s a l y_ A z i e n da di P r o m o z i o ne Turistica del M a n t o v a no A R GE Sanfte Mobilital N IT M e s se Berlin (ITB) B I T, M i l a no W a t ch TV Pres. Consiqlio Minis. T u r i s mo nstituto M u n i c i p al de F o r m a c i on y E m p l eo ( A y u n t a m i e n to de G r a n a d a) 95530001 95530002 95530003 95530004 95530005 95530006 95530008 95530009 95530010 95530011 95530012 95530013 95530014 95530015 95530016 95530017 95530018 95530019 95540013 95540014 95540015 95540016 95540017 95540018 95540019 95540027 95540028 95540030 95540031 95540032 95540033 95540034 95540035 95540037 95540038 95540039 95540040 95540041 95540042 95540043 95540044 95540045 95540046 95540047 95540048 95540049 95540050 95540054 95540055 95540056 95540057 95540058 95540059 9554006 95540060 95540061 95540062 95540063 95540065 95540066 95540067 95540068 95540069 95W0O70__ 95540072 95540075 95540076 95540079 95540080 ~ No projects 95: Total 1995: Mean value 95: Maximum 95: Minimum 95: j j ! 40000 40000 120000 40000 120000 70000 40000 70000 40000 70000 120000 120000 70000 20000 70000 120000 259700 70000 27900 205000 499628 7500 9500 66742 ! 1 1 i 1 j 1 i 1| 1 • ii 1 ; 11 ii _ _ JJ ii 1 *l 1! 1 1! 1 1 1 11i 1 ; 11 1 \ 7500 22100 12000 146450 130000 130000 230000 130000 230000 130000 130000J 70000 I "" i j I i I j j • i j i J ; _ 6j 6! 6| ii 1! 1| 1! 1 j 1 I 1 j fi 11 1 i 1: 1 : ii 1} 11 11 ij 1 I 1! 32 j 321 32 j 32 i 321 6; ii 6] 32 i 6 6 6 8 6 j6 6 1 1 5 1 11 6 j ; { ;; " ' V-73 2300001 40000| 130000! 230000 | 1300001 130000 j 70000 j 230000 1300001 500240 84478 238792 j 38630 ! 1376701 156486; 189390 j 6310001 130000 j 91380 ! 60700 j ! ; i j ! \ i j ; j ! ! | ! j j , i j I 178300 195757 1278001 , ; I ! | | ! 30000 152971 98552 190000 98749 99840 66121 40000 60000 163159 69 8764 1 2 7 0 15 6 3 1 0 00 7500 •000 ECU i j j : ECU ECU ECU EVALUATION OF THE ACTION PLAN TO ASSIST TOURISM APPENOIXII - CHECKLIST FOR INTERVIEWS OF KEY INFORMANTS Jlk fj|F Final Report - V2. 0 74 EVALUATION OF THE TOURISM ACTION PLAN PROGRAMME - CHECKLIST 1 - Exposure to Tourism Action Plan PROMPTS: 1. 1- How familiar are you with the Tourism Action Plan programme? Please describe your exposure; to Tourism Action Plan. 1. 2 - Please describe the objectives, the role of Tourism Action Plan as you perceive them? Did you perceive any significant change, evolution, trend? 1. 3 - If relevant, please describe your current involvement in area related to tourism policy. 2 - interface with Tourism Action Plan (Co-Ordination. Complementarity. Overlap. Etc) PROMPTS: 2. 1 - Please describe the objectives of your programme and compare them with Tourism Action Plan in terms of: - objectives, priorities - instruments (means, techniques used) - processes. 2. 2 - In what manner and to what extent does Tourism Action Plan complement, duplicate, overlap or work at cross-purposes with other programmes? 2. 3 - Please assess the quality of the co-ordination between Tourism Action Plan activities and the activities undertaken by your programme. 3 - Assessment of the Rationale of Tourism Action Plan: Does the Programme Make Sense? PROMPTS: 3. 1 - Are the activities and outputs of Tourism Action Plan consistent with its mandate and realistically linked to the attainment of objectives? 3. 2- To what extent are the objectives and mandate of Tourism Action Plan relevant (in the past, present, future)? 3. 3 - What should Tourism Action Plan's role and activities look like in the future (exercise of wishful thinking)? 4 - Assessment of Impacts and Effects: What Has Happened As A Result of the Programme? PROMPTS : 4. 1 - What impacts and effects, both intended and unintended, resulted from carrying out Tourism Action Plan? 4. 2 - If relevant: do the (unintended ) negative effects outweigh the benefits of Tourism Action Plan? -?<T 4. 3 - Give examples, illustrations of success stories, also failures. 5 - Achievement of Programme Objectives: Has the Programme Achieved What Was Expected? PROMPTS : 5. 1 - In what manner and to what extent were the appropriate objectives achieved as a result of Tourism Action Plan? 5. 2 - What are the reasons for failures to meet objectives and can these be remedied? See above 4. 3 - Give examples, illustrations of success stories, also failures. 6 - Alternatives: Are There Better Wavs of Achieving the Results/Obiectives? PROMPTS : 6. 1 - Are there most cost-effective alternative programmes which might equally achieve the objectives? 6. 2 - Are there more cost-effective ways of delivering the existing programme? 7 - Lessons. Recommendations. Suggestions. Best Practices 7. 1 - Any key lessons/recommendations/suggestions to convey to Tourism Action Plan staff? 7. 2 - Any best practices from other programmes to convey to Tourism Action Plan staff? 8 - Overall Assessment 8. 1 - Main strengths of the Tourism Action Plan? 8. 2 - Main weaknesses/shortcomings of the TAP? 8. 3 - What should be done differently? -?-£ EVALUATION OF THE ACTION PLAN TO ASSIST TOURISM APPENDIX III - EVALUATION FICHE FOR ASSESSMENT BY PW EXPERTS w Final Report - V2. 0 -?T Price Waterhouse - Evaluation of the TOURISM ACTION PLAN Proforma for Assessment by Expert Consultant Status of Assessment LJ Discussed w i th Project Official BEFORE completion l_l Discussed w i th Project Offical AFTER completion LJ To be completed U Pending issue(s) j j Project Title Contractants) Contract Number Project Official Documentation Used for Evaluation L I Call for Tender LJ Proposal by Consultant LJ Contract l iJ Proposal Assessments by DGXXIII I I I I I I In-House Interim Evaluation I In-House Final Evaluation I Final Report I Interim Report (only if final report not submitted) I Other Evidence If other, please specify: ?* Score (1-5) Comments 1 - Quality of Goal-Setting 1. 1- Clarity of objectives in call for tender 1. 2- Quality of goal-setting in proposal 1. 3 - Degree of innovation in the European context 1. 4 - Is the project transferable? 1. 5 - Overall quality of project design Subtotal I I 2 - Outputs of the Projects - Incidence of Effects i l Score (1-5) Comments. 2. 1 - Degree of achievement of objectives in terms of quantity 2. 2 - Degree of achievement of objectives in terms of quality Subtotal 2. 3 - What if any are the weaknesses of the project? 2. 4 - What if any are the positive outcomes of the project? X X __ I I " — —— ; | J. ! 1 ' I I i | j -\ j i 11 3 - Final Report/Deliverable & Follow Up Score (1-5) Comments 3. 1 - Overall quality of final report (presentation, format) 3. 2 - Overall quality of final report/deliverable (contents) 3. 3 - Assessment of final deliverable in terms of distribution/dissemination( ie is the final deliverable of immediate use?) Subtotal W 4 - Compliance with Article 4 of the Council Decision (13 July 19921 Score (1-5) Comments 4. 1 -Cost-effectiveness 4. 2 - Impact on the Community tourist industry 4. 3 - Facilitate development of SMEs 4. 4 - Improve quality of tourist services 4. 5 - Encourage competition within EU 4. 6 - Increase competitiveness of EC tourist services 4. 7 - Conducive to preserving and protecting the environment 4. 8 - Conducive to preserving and protecting the cultural heritage i 4. 9 - Conducive to preserving and protecting integrity of local populations 4. 10 - Conducive to improving the provision of information and to the protection of tourists Subtotal y 5 - Overall Assessment of the Project Score (1-5) Comments Overall Assessment of the Project 6 - Other Comments 7 - Pending Issues. Questions. Queries EVALUATION OF THE ACTION P UN TO ASSIST TOURISM APPENDIX IV - EVALUATION FICHE FOR ASSESSMENT BY CONTRACTORS m Final Report - V2. 0 Price Waterhouse - Evaluation of the TOURISM ACTION PLAN Proforma for Assessment by Project Contractors Thank you very much for agreeing to help us in this important evaluation commissioned by the European Commission (DGXXIII). Please note that individual responses will remain strictly confidential to Price Waterhouse and no information about your assessment of individual projects will be provided to the European Commission. We will aggregate and analyse the results prior to reporting to the European Commission. If you consider that a question does not apply to your project, please say so. This document contains two sections: Section A - Project Description and Section B - Assessment by Contractor. Section B is made of three subsections: Achievement of Objectives; Project Implementation; Lessons, Recommendations, Suggestions, Best Practice. A - PROJECT DESCRIPTION A1 - Project Title A2 - Year started: A3 - Project Description (full description, maximum 10 lines) A4 - Principle contractor - If consortium, please name all participating organisations (give full names, not acronyms): A5 - If project co-financed, please name other bodies involved in co-financing (give full names, not acronyms): A6 - Please name other stakeholders and project partners (ie excluding TOURISM ACTION PLAN and Other CO-financing bodies) of the project - Stakeholders are groups and individuals that have an interest in the outcome of the project, such as: international agencies, national administrations, research institutes, consulting firms, project implementing agencies, g__intended beneficiaries. •h A7 - State of advancement: LJ Not started I I I Abandoned I Still ongoing but NOT delayed I I Still ongoing but delayed I I I Completed and final report submitted I Completed but no final report submitted U Other A8 - If project not started, abandoned or delayed, give reasons: A9 - If final report submitted, please give date of submission of the final report: MONTH: YEAR: A10 - If project completed but final report not submitted, give reason and expected date of submission: A11 - Type of Project: LJ Pilot Project I I I Research Study I Conference I I Publication U Other A12 - If other, please specify: A13 - Countries - Please give specific countries where the project is taking place : A14 - Please give other sources of funds (ie other than DGXXIII-TOURISM ACTION PLAN): A15 - COMMENTS - Please give any further comments on project description: %$ B - ASSESSMENT BY CONTRACTOR B1 - Achievement of Objectives (including impact) B1. 1 - If any, please specify target group(s)- Target Groups are the intended beneficiaries of the project, the groups that should benefit from it. If no target group(s), please explain why. B1. 2 - Please specify the main initial objectives of the project, starting with the most important one: Objective 1 (most important): Objective 2: Objective 3: Other objectives, if any: B1. 3 - Please rate the degree of attainment of these objectives - Tick only one box Attainment of Project Objectives Not at all successful Not very successful Fairiy successful Very successful Do not know Not relevant Objective 1 (as defined above) Objective 2 (as defined above) Objective 3 (as defined above) Objective 4 (as defined above) Objective 5 (as defined above) Overall Assessment B1. 4 - Main Indicators of Achievement Please give the main indicators of achievement specified for the project, which may be either quantitative (ie expressed in numbers) or qualitative (ie expressed in words): Indicator 1 : Indicator 2: Indicator 3: Other indicators, if any: 1^ B1. 5 - Degree of Achievement of Performance Indicators Please indicate the extent to which the performance indicators have been attained. indicator of Achievement Target(s) initially planned Actual outcome(s) at completion Reasons for differences from target Indicator 1 (as defined above) Indicator 2 (as defined above) Indicator 3 (as defined above) Other: ! I ! I I i Benefits and Negative Effects Arising from the Project B1. 6 - Please give the main benefits arising from the project: Benefit 1 : Benefit 2: Benefit 3: / Other benefits, if any: B1. 7 - If any, please give the main negative effects arising from the project: Negative effect 1 : Negative effect 2: Negative effect 3: Other negative effects, if any: B1. 8 - What would have happened in the absence of TOURISM ACTION PLAN funding? I I The project would NOT have taken place I I l I The project would have taken place but LATER I The project would have taken place but AT A SMALLER SCALE I Don't know/no opinion U Other If other, please specify: v- B1. 9 - COMMENTS - Please give any further comments on achievement of objectives: B2 - Project Implementation Changes in Project Design B2. 1 - Were there significant changes in project design such as changes in scope, objectives, target groups, approach? YES NO B2. 2 - If yes, please specify: B2. 3 - Please give the reasons for these changes in project design? Delays B2. 4 - Was the start of the project delayed? YES NO B2. 5 - If yes: By how many months? MONTHS B2. 6 - If yes: Reasons for these delays? B2. 7 - Was the project corppletQd on time? YES NO B2. 8 - If no: By how many months was the project delayed? MONTHS B2. 9 - If no: Reasons for these delays? Cost Overruns B2. 10 - Was the project completed within the initial budget? YES NO B2. 11 - If no: Give size of cost overrun (final budget divided by initial budget): ECU B2. 12 - If no: Reasons for cost overruns? fl B 2. 13 - An Index for Assessing Prnjact Implementation Please help us to assess the implementation of the project. Please tick one box only per r o w. Indicators Poor Very poor Average Good Very good Don't know Not relevant A - Planning & Preparation of Project A1 - Clarity of objectives A2 - Quality of project design A3 - Effectiveness of the partner(s)' participation in preparation & planning B - Dissemination B1 - Follow up of project after completion B2 - Dissemination of main results C - Management by TOURISM ACTION PLAN staff C1 - Financial & administrative monitoring by TOURISM ACTION PLAN staff C2 - Overall efficiency of TOURISM ACTION PLAN staff C3 - Responsiveness of TOURISM ACTION PLAN staff D - Co-ordination D1 - Quality of dialogue between TOURISM ACTION PLAN staff and other partners 02 - Co-ordination with other EU departments and non EU agencies Your overall assessment of the project implementation i i i i ! i I I i I i •m B2. 14 - COMMENTS - Please give any additional comments on project implamentation: B3 - LESSONS. RECOMMENDATIONS. SUGGESTIONS. BEST PRACTICE B3. 1 - Any key lessons/recommendations/suggestions to convey to the TOURISM ACTION PLAN staff? B3. 2 - Any bast praotica to convey to the TOURISM ACTION PLAN staff? Have you any comments to make about this proforma? If yes, Price Waterhouse would be very grateful if you could indicate how to improve it: Completed by; Name: Position: Tel number: Fax Number: Date: Thank you very much for your co-operation Please fax the completed document t o: Price Waterhouse Project TOURISM ACTION PLAN - EC SERVICES c/o Luc MOENS Fax: + 44 171 939 3 4 74 Tel: + 44 171 939 3331 <? O EVALUATION OF THE ACTION PLAN TO ASSIST TOURISM APPENDIX V - CHECKUST FOR CASE STUDIES _ut Final Report - V2. 0 CASESTUDIES ASSESSMENT BY KEY INFORMANTS NAME OF THE CASE STUDY: • ASSESSMENT OF PROJECT BY KEY INFORMANTS - CHECKLIST Foreword A very happy New Year and thank you for your co-operation. You will find below a list of prompts/questions for each issue we need to address to complete this case study. The objective of the interview we wish to set up with you is j __ to discuss in detail every item in this checklist. We wish to focus on the areas where your contribution is most valuable and relevant. II your organisation was the main contractor for this project, you will also receive from Price Waterhouse a short questionnaire designed to record descriptive information and to collect the contractor's views on the project implementation. Please return it completed as soon as possible as we have to report to the Commission by the end of January 1996. Introduction/Interface with the Case Study A. B. Involvement in the project: since/until when? Role? Exposure to the Tourism Action Plan: How familiar are you with the Tourism Action Plan programme? Preparation ft Rationale 1. 2. 3. 4. 5. Origin of the project: who initiated the project? Brief history/background. Rationale: principles underlying the project? Justification? Which problems is it addressing? Main relevant characteristics of the environment in which project is taking place? i Describe preparation and planning of the project. Briefly describe how the consultant contracts have been awarded and the reasons for the selection. Summarise key dates and milestones (including future ones if project not completed), and main (realised or expected) outputs/events (reports, key meetings, seminarsArVorkshops, other key events). Stakeholders & Kev Informants 6. Please name all important stakeholders and describe their role/contribution. Stakeholders are groups and individuals that have an interest in the outcome of the project such as: other EU and non-EU international agencies, national administrations, research institutes, consulting firms, project implementing agencies, and intended beneficiaries, Objectives 7. If any, please specify target group(s)- Target Groups are the intended beneficiaries of the project, the groups that should benefit from it. If no target group(s), please explain why. 8. Main initial objectives of the project, starting with the most important one: 9l CASESTUDIES ASSESSMENT BY KEY INFORMANTS NAME OF THE CASE STUDY: • Objective 1 (most important): Objective 2: Objective 3: Other objectives, if any: 9. Please rate the degree of attainment of these objectives - Tick only one box per row in the table below. Not at all successful Not very successful Fairly successful Very successful Do not Know Not Relevant > Attainment of Project Objectives Objective 1 (as defined above) Objective 2 (as defined above) Objective 3 (as defined above) Objective 4 (as defined above) Objective 5 (as defined above) Overall Assessment Main Indicators of Achievement 10. Please give the main indicators of achievement spedfied for the project, which may be either quantitative (ie expressed in numbers) or qualitative (ie expressed in words): Indicator 1 : Indicator 2: Indicator 3: Other indicators, if any: i CASESTUDIES ASSESSMENT BY KEY INFORMANTS NAME OF THE CASE STUDY: • 11. Please indicate in the table below the extent to which the performance indicators defined above have been attained. Indicator of Achievement Target (initially planned) Actual (at completion) Reasons for differences from target Indicator 1 (as defined above) Indicator 2 (as defined above) Indicator 3 (as defined above) Other: Interface of Tourism Action Plan with other programmes/policies fCo-Ordinatlon. Comolementarltv. Overlap. _!_} 12. 13. In what manner and to what extent does Tourism Action Plan complement, duplicate, overlap or work at cross-purposes with other EU and non-EU programmes? Please assess the quality of the co-ordination between Tourism Action Plan activities and the activities undertaken by other EU and non-EU programmes. Impacts and Effects: What Has Happened As A Result of tha Programme? 14. What positive impacts and effects, both intended and unintended, resulted from carrying out the project? 15. What negative impacts and effects resulted from carrying out the project? Project Implementation Monitoring & Evaluation 16. Describe procedures/arrangements to monitor the project implementation 17. Describe procedures/arrangements to evaluate the project during and after implementation *fh CASESTUDIES ASSESSMENT BY KEY INFORMANTS NAME OF THE CASE STUDY: Changes in Project Design • 18. Were there significant changes in project design? If yes, please specify and give the reasons for these changes in project design? Delays 19. Was the start of the project delayed? If yes: By how many months? If yes: Reasons for these delays? 20. Was the project completed on time? If no: By how many months was the project delayed? If no: Reasons for these delays? Cost Overruns 21. Was the project completed within the initial budget? If no: Give size of cost overrun (final budget divided by initial budge) If no: Reasons for cost overruns? Dissemination & Follow Up 22. 23. Has the project results been disseminated? What was the follow up, and who did it? Has the project been replicated? (If relevant) For how long are the operational cost (partly) covered by Tourism Action Plan? What will happen next? Lessons. Recommendations. Suggestions. Best Practices 24. What are the reasons for failures to meet objectives and can these be remedied? 25. Any key lessons/recommendations/suggestions for future projects? 26. Which elements can be replicated, under which conditions? OVERALL ASSESSMENT 27. Main strengths of the project? 28. Main weaknesses/shortcomings of the project? 29. Contribution/value added by Tourism Action Ran? 30. What would have happened in the absence of the Tourism Action Plan funding? Would the project exist? If yes, would it be different? 31. What would you do differently? V EVALUATION OF THE ACTION PLAN TO ASSIST TOURISM APPENDIX VI - COUNCIL DECISION OF 13 JULY 1992 # Final Report - V2. 0 $,( No L 231726 Official Journal of the European Communities 13. 8. 92. COUNCIL DECISION. of 13 July 1992 on a Community action plan to assist tourism (92/421/EEC) THE COUNCIL OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Economic Community, and in particular Article 235 thereof Having regard to the proposal from the Commission ('), Having Parliament (*), regard to the opinion of the European Having regard to the opinion of the Economic and Social Committee (J), Whereas, tourism can make an effective contribution to achieving economic and social cohesion in the Community and whereas in the Community a harmonious development of economic activity, continuous and balanced expansion, a higher standard of living and closer relations between the States which it links; it can promote Whereas the measures tô be implemented under the action plan must comply with certain criteria in particular the need to comply with the subsidiarity principle; Whereas tourism occupies an important place in the economy of the Member States, with tourist activities, representing a large potential source of employment; Whereas tourism in the Community will have to show consideration for local populations and for the natural and cultural environment, in order to improve the quality of services offered; Whereas tourism allows people of all kinds to gain a better knowledge of Europe's cultural roots and of the cultures and ways of life in the Member States, thus making a contribution to the progress of the idea of 'European citizenship'; I Whereas the results of the European Year of Tourism should be taken into account; Whereas, in view of the above, Community action regarding tourism should take the form of a strengthening of the horizontal approach to tourism in Community and national policies, and of the implementation of specific measures, and whereas. that apporaeh should also include coordination of the measures undertaken by Commission departments which affect tourism; whereas certain Community policies, in particular transport policy, have a major impact on tourism in the various regions of the Community; Whereas the Community can contribute to improving the quality and competitiveness of the Community's tourism services on offer, by encouraging a joint apporaeh to the medium-term problems facing European tourism; by promoting the development of the tourist industry and the. diversification of tourist activity and the development of transnational measures, and by developing the promotion of European tourism on the main. 1 markets' of third countries; Whereas free competition should be preserved in the sector, both for the benefit of consumers, and in order to promote small and medium-sized enterprises (SMEs); Whereas it is necessary to encourage not only better integration of tourism into the various Community policies but also close cooperation between all public and private bodies in' the sector, including- representatives of tourist regions, and whereas the implementation at'Community level of à number of specific measures, complementary to those taken at national level, is the best w. ay of achieving such cooperation, while avoiding any distortion of competition which may be caused; Whereas statistics on tourism should be developed and forward analysis of new types of tourism carried out; Whereas a, plan of three years' duration is called for; («) OJ No C 120. 12. 5. IV92. p. 1J. (') OJ No C C. 7. IC. J. 1992. P, 2J5. (J) Oj No C 49. 1<\. 1. 1992. ,. 'U. Whereas an aruounr of ECU 18 million is deemed necessary t<» implement this, plan; in 13. 8. 92 Official Journal of the. European Communities No L 231/27 Whereas the amounts co be committed for the finandqig of the plan will have to come within the Community financial framework in force;. Whereas procedures should, be laid down. for the exercise of the powers for implementing this plan conferred on the Commission pursuant to Decision 87/373/EEC(l); ? Whereas the Treaty does not provide for any powers for the adoption of this Decision other than those mentioned in Article 235, HAS DECIDED AS FOLLOWS: Article I A Community action plan to assist tourism shall be drawn up. The measures forming the subject of this plan are contained in the Annex. • j Article 2 1. The duration of the action plan shall be three years from 1 January 1993. The Commission shall refer to the committee referred to in paragraph 2 and. the Council those initiatives adopted in the framework, of Community policies which haw a major effect on tourism. 2. The Commission shall be assisted in implementing the aaion plan by a committee composed of representatives o( the Member States and chaired by the representative of the Commission. The representative of the Commission shall submit to the committee. a draft. of the measures to be taken. The committee shall deliver its opinion on the draft within a time limit which the'chairman may lay down according to the urgency of the matter. The opinion shall be delivered by the majority laid down in Article 148 (2) of the Treaty. in the case of decisions which the Council is required to adopt on a proposal from the Commission. The votes of the representatives of the Member States within the committee shall be_weighted in the manner set out in that Article. The chairman "shall not vote. The Commission shall adopt measures which shall apply if these measures are not in immediately. However, accordance with the opinion of the committee, they shall be communicated by the Council the Commission forthwith. In that event the Commission shall defer application of the measures which it has decided for a period of two months from the date of communication. to 2. The Community financial resourcesdeemed necessary for its implementation amount to EClQjj^nilllon and shall fall within the Community financial framework in force. The Council, acting by a qualified majority, may take a different decision within the time limic referred to in the previous paragraph. 3. The budget authority shall determine the appro priations available for each financial year, taking into account the principles of sound management referred to in Article 2 of the Financial Regulation applicable to. the general budget of the European Communities. Article J the action plan 1. The Commission shall put into operation. In order to fulfil the objectives of the plan, it nay undertake measures other than those set out in the \nncx, where, exceptionally, additional, action is required n order to carry out one of the measures in full. Such tdditional action shall be assessed in relation both to. 'xisting priorities and to available financial resources. The Commission shall coordinate the action with the various Community policies, and through the various Dircctbratcs- »cncral accordance with • currcnr rocedures. concerned, in ) OJ No I. 197. 18. 7, 1987. p. JJ. Article 4 1. ' The measures must be consistent with the principle of subsidiarity. 2. A selection shall be made,, for the different measures proposed, by reference to the following criteria: (a)'the measures must be cost-effective and make a significant impact on the Community tourist industry; (b) they niust facilitate the development of the tourist tu small and reference industry with particular medium-sized businesses; (c) they must help improve the quality of Community tourist services; (d) they must encourage Community and increase Community tourist services on the world market;. competition within the the competitiveness of jfi No L- 231/28 Official Journal of the European Communities 13. 8. 92 (c) they musc. be conducive to preserving and protection the quality of the. natural environment, the cultural heritage and the integrity of local populations; (f) they must be conducive to improving the provision of information and services and to the protection ot tourists. shall be the national authorities and, through 3. The measures if coordination with necessary, with the regional or local authorities as well, so as to take account of the importance of tourism for regional development. implemented Article 6 The Commission shall regularly evaluate the results of the action plan. - This evaluation Will include wherever possible measurable outputs of the plan and be in accordance with the criteria in' Article. 4. The committee will be informed by the Commission of the latter's evaluation of the plan, and of the results thereof. No later than 30 June 1995, the Commission will submit a report on this evaluation to the European Parliament and the Council. On the basis of that report, the Council shall decide, in accordance with the provisions of the Treaty, whether or not to extend the plan for a further period. Article S Done at Brussels, JL3 July 1992,. Every year from. the date of adoption of the action plan, the Commission, in a report to the European Parliament and the Council, shall evaluate the Community's activities which affect tourism. For the Council The President J. CUMMER 6tf 13. 8; 92 Official. Journal of the European Communities-. No L 231/29* \. COMMUNfTY MEASURES TO ASSIST TOURISM • • ' ANNEX 1. ' Improving knowledge of the tourist industry and ensuring greater consisiency of Community measures Community action is intended to improve the. consistency of the measures taken to assist tourism by increasing knowledge of its characteristics, components and development. This will be carried out by means of the following measures: (a) development of Community statistics on tourism; (b) detailed Studies aimed. at improving knowledge of tourism as an activity, assessment of the impact of current Community, policies to. assist tourism, forward analysis of new types of tourism, and the preparation of strategies adapted to keep pace with demand; (c) consultation of tourism professionals within the Community. 2. Staggering of holidays Community action is designed to promote a bener seasonal distribution of tourism. This will be carried out by means of the following measures: (a) support for the setting-up of an international framework Jtvhose purpose would be to exchange information and monitor the activities of governments and the tourist industry; (b) support for measures aimed at coordinating actions and strategies to encourage the use of tourism infrastructure and facilities outside the' peak season. 3. Transnational measures Community action is designed to promote transnational tourist development initiatives covering many different specialist sectors of the industry. This will be carried out by means of the following measures: (a) support for cooperation between border regions; (b) support for transnational -initiatives contributing to the improvement of tourist information, in particular those using new technology; (c) development of tourist cooperation with Central and Eastern Europe and the Maghreb through the transfer of know-how on training and the implementation of strategics for promotion, as well as on marketing and the. creation of small and medium-sized tourist enterprises; (d) support for tourist and technical cooperation in the context of partnerships between towns; (c) support for. pilot projects aimed at cooperation between the public and private sectors for the development of traditional tourist regions in decline as well as less developed rural regions. 4. Tourists as consumers Community action aims to support initiatives which improve die information of tourists and their protection, in areas such as existing classification systems, ' signposting symbols, time-share arrangements, over-booking and procedures (or redress. 5. Cultural (ourijm Community action is designed both to highlight the'importance of the cultural heritage for tourism and to promote a greater knowledge of tl«c cultures, traditions and ways of life of Europeans, ATX? 1 3. 8. 92 k j •. No L 2 3 1 / 30 Official Journal of the European Communities •' This will be carried out by means of the following measures: • (a) cuppoct for initiatives to develop new European. cultural. tourism routes, in cooperation with the Member States,. regions arid local authorities concerned, and ito disseminate information on these. ' routes by means of brochures and publications; (b) support for the exchange of experience in (he'Held of visitor management techniques; (c) promotion and assistance in the use of European networks enabling tourist operators and cultural institutions to exchange experience, -especially as regards highlighting the value of cultural heritage. 6. Tourism and the environment The aim of Community action in the area of thé interaction between tourism and the environment is to ensure that the environment is more fully taken into account. This will be carried out by means of the following measures: (a) suppon for iniriadves aimed at informing arid increasing rhe awareness of tourists and suppliers of services about the interaction between tourism and the environment and in particular through the creation of a European environmental prize;' (h) support for innovative pilot projects to reconcile tourism and nature protection at local or regional level, in particular coastal and mountain areas, nature parks and reserves, e. g. by measures for the guidance of visitors; (c) support for the development of networks involving transnational exchanges of experience, including • experience of environmental problems and their possible solution through visitor management at sites; (d) support for initiatives''encouraging forms of environment-friendly tourism. 7. Rural tourism / ' Community action in this field is designed to develop tourist activities in a rural environment, notably farm tourism, small'family-run hotels or facilities set up by assodations or local authorities. ( i This will be carried out by means of the following measures: (a) support for partnership initiatives between operators at local, regional, national or European level, to facilitate exchanges of experience and the transfer of good practice through the organisation of visits, seminars, exchanges of experts and the. development of transnational pilot schemes, in. particular in the field of vocational training; •• (b). improved information for rural operators and better access for them to the various Community aid schemes available for rural tourism, in -particular through the publication of documents for mass circulation and the publication of an operators' manual; (c) encouragement for. improving the quality of rural tourism Supply and support for measures to facilitate access to tourism in a rural environment. 8. Social tourism Coinmuniry activity in this field seeks, to facilitate access to tourism by groups of people who, for various reasons, but especially for social or health reasons, have difficulty in raking holidays. This will be carried out by means of the following measures: (a) shared information at Community level between public and private sector partners concerning (he various methods used in the Member States to encourage -holiday-taking by certain categories of tourists; •'- • (b) support for die coordination'between Member. States of measures aimed at eliminating barriers to the development of tourism for the disabled, and for the exchange of information in this field. 9. Youtlt tourism Community action in rhis-field is, through Support for existing Community policies,. limed both at promoting young people's knowledge of cultures and lifestyles' in tlic various Member States and at making it easier for young (»copie to take holidays. _ SU?/( 1 3. 8. 9 2. - ;. '. Official journal of the European Communities. ••"•. No L 231/31' This will be carried out by means of the following measures: (a) a feasibility study into establishing links between'youth cards'; ' • ,. -. (b) support for research into the need to create a network of exchanges with regard to 'European classes' (school travel for pupils from several Member States). ' ' 10. Training •. : ' • Community action in this field is aimed, through suppon for existing. Community policies, at making the tourist industry in the Community more competitive through suppon for increased professionalism • in Community tourism. This will be carried out by means of the following measures: (a) dissemination of information among young people on tourist resources and profession; (b) support for ongoing measures to draw up professional profiles, for the industry and improvement of mutual information on the qualifications attained in the various Member States; (c) encouragement of the panidparion of tourist businesses and their employees in existing Community training programmes and measures; (d) suppon for transnational, cooperadon projects, between universities, tourism schools, tourism professionals, or the authorides concerned, especially for training in the fields of rural, cultural and environmental tourism; (e) suppon for networks aimed at improving the quality of vocational training so as to raise the quality of tourism services. , | 11. Promotion in third countries _ - Community action in this field is directed at making Europe, a more attractive destination for tourists from distant countries. This will be carried out by means of measures confined to pilot projects to promote Europe as a tourist destination on the markets of distant countries, particularly North America and Japan, whose growth is likely to have an impact on tourism within the Community. I ' II. TIMETABLE OF PRIORITIES When implementing measures in accordance with the procedure laid down in Article 3, priority will be given for I993. ro the following measures. These priorities may be modified for the financial years 1994/95 according to the procedure referred to in Anidc J (2). Priority measures for 1993: 1. Improving knowledge of the tourist industry and ensuring greater consisiency of Community measures: (a) development of Community statistics on tourism; (b) detailed studies aimed at improving knowledge of tourisme as an activity, assessment of the impact of current Community policies to assist tourism, forward analysis of new types of tourism and the preparation of strategics adapted to keep pace with demand; (c) consultation of tourism pofcssiouals within the Community. 2. Staggering of holidays: (a) support for the setting-up of an. international framework whose pruposc would be to exchange information and monitor the activities of governments and the. tourist industry. /U?l • ; • - •• •. •••. <•• • ' •. • • • " • ';- ^ ". • > ; •. : • • •. ' • ' •. < $ • ; • *. • • / ; ;• " • ', • ' " \ '^ v ' ' ". • • •. • •. • '. ' • ' • : • •' •• • '. " • ' • > • > "• '. • •. 4 • ' • ' * • No L 2 3 1 / 32 ',, ' •'*' , '. '. ,. ' ". 'ï. '. / ": '•. •:'••''. ' '. '• :. Official Journal of the European Communities •. 1 3 : 8. 92 r3'. Transnational measures: V. (a) support-of cooperation between border regions: >'. ',. , - '. -. "_;- j'. ' "' (b)t suppon for transnational initiatives contributing to the. improvement of tourist information, in '. particular those using new technology; (c) development of tourist cooperation with Central and Eastern Europe and the Maghreb, through the transfer of know-how on training and the implementation of strategies for promotion, as wclj as on marketing arid the creation of small and medium-sized tourist businesses. • •» 5. Cultural tourism: (a) suppon for initiatives to develop new European cultural tourism routes, in cooperation with the Member States, regions and local authorities concerned, and to disseminate information on these routes by means of brochures and publications; (b) suppon for the exchange of experience in the field of visitor management techniques; 6. Tourism and the environment:. (a) suppon for initiatives aimed it informing and increasing the awareness of tourists and suppliers of services about the interaction between tourism and the environment and in particular through the Creadon of a European environmental prize; (b) suppon for innovative pilot projects to reconcile tourism and. nature protection at local or regional level, in particular coastal and mountain areas, nature parks and reserves, e. g. by measures for the guidance of visitors; (c) suppon for the development of networks involving transnational exchanges of experience, including experience of environmental problems and their possible solution through visitor management at sites; (d) support for initiatives encouraging forms of environment-friendly tourism. 7. Rural tourism: (b) improved information for rural operators and better access for them to the various Community aid schemes available for rural tourism, in particular through the publication of documents for mass drcuiation and the publication of an operators's manual; / (c) encouragement for improving the quality of rural tourism supply and suppon for measures to - fadlitate access to tourism in a rural environment. 8. Social tourism: (b) suppon for. the coordination between Member States of measures aimed at eliminating barriers to ' the development of tourism for the disabled, and for the exchange of information, in this field. 10. Training: (b) suppon for ongoing measures to draw up professional profiles for the industry and improvment of mutual information on the qualifications attained in the-various Member States;. (c) encouragement of the panicipation of tourist businesses and their employees in existing Community. training programmes and measures; (d) "support for transnational cooperation projects between universities, tourism schools, tourism', professionals, or the authorities concerned, especially for training in the fields of rural, cultural and' environmental tourism. ' » 11. Promotion in third countries: v Pilot; projects to promote Europe as a tourist destination on the markets of distant countries, particularly North America and Japan, whose growth is likely to have an impact on tourisrii within the , - Community. As*l EVALUATION OF THE TOURISM ACTION PLAN TO ASSIST TOURISM APPENDIX VII - LIST OF CONTACTS • Final Report • V2. 0 /U>h APPENDIX VII EVALUATION OF THE COMMUNITY ACTION PLAN TO ASSIST TOURISM ILIST OF CONTACTS [excluding DG XXIII) , Department of National Heritage (UK) Mlnlsterlo de Comerclo y Turismo (E) Department of Trade & Tourism (IRL) Department of Trade & Tourism (IRL) Borde Failte (IRL) ETOA ETC AIT/FIA ECTAA Deutscher Stadte und Gemelntebund (D) EUTO WTTC HOTREC ECATRA IATA ETAG UFTAA European Travel Monitor (Munich, D) Luxembourg Finland France Greek National Tourism Organisation Belgium 1 Daniela Hesse-Wagner 2 Robert Hollier 3 Lisa Davles 4 De Blust 5 E Giesen 6 W Burnett 7 G Llpman 8 M Sequarls 9 F H Aldous 10 Mr Smithies 11 LLlckorish 12 Lepage 13 MrFreltag 14 RZlmmer 15 BentPilstrôm 16 JL Peroide 17 E Hadzinikolaou 18 Claude Pirard 19 Dr. ssa. Cesarina Misianl Dipartimento del Turismo (I) 20 Keith Glbbins 21 Teresa Castillo 22 Shane O'Neill 23 Paul Bates 24 Claran Tuite 25 JP Bastos Salazar Leite Directorate General for Tourism (P) Bundesministerium fur Wirtschaft (D) 26 Mr Schneider European Parliament 27 L Harrison European Parliament 28 E McMillan-Scott European Parliament 29 P Comelissen Committee of the Regions 30 Mr Hansen Economic & Social Committee 31 Glacomo Regaldo DGXXII 32 Klrohberger Air Transport Policy - DG VII 33 Van Hasselt DG XVI • Regional Policies 34 E Power Rural Development • DG VI 35 D Glvord DG XI 36 Comaert DG VII 37 M Lepelletier DG V 38 B Weherns DGV 39 Manuel Ruiz Sanz DGV 40 Xavier Coyer DGVII 41 DanaePenn DGX 42 Pyrhus Mercouris DGXI 43 Mr Enthoven DGXXII 44 TO'Dwyer DG VIII 45 G Barrett 46 E Pongas Eurostat 47 Professor V Middleton 48 E Pad 49 Mr Dupeyras 50 Prof John O'Hagan 51 George Moustakas 52 Palle Damkjaer 53 Rene Ladlges 54 Elslsabeth de Bodlnat 55 Christine Bussière 56 Yves Cornu 57 Sylvie Blangy 58 Paolo Bongini 59 Gerry Carver 60 A de Varax 61 Elizabeth Jeffries 62 Hans Domenicus 63 Kai Geiger 64 Jan Kobernuss 65 Falco de Clerck 66 Andrew Lennox 67 Carlos Freite World Trade Organisation (WTO) OECD Trinity College (Dublin, IRL) International Interactive Multimedia Hjoerrlng Business College (DK) Hjoerrlng Business College (DK) Agence Vitesse (Paris. F) Agence Vitesse (Paris, F) HTL - Bossard Sociologie (Paris, F) Expert (Montpellier. F) Regione Toscana (Florence. I) L&R Leisure (Haywards Heath, UK) Office du Tourisme (Lyon. F) Greater Manchester (UK) Amsterdam Tourist Office (Amsterdam. NL) IfB (Konstanz, D) Institute fur Freizeit (Cologne, O) Institute for Service Management (Leeuwarden. NL) Central College of Commerce (Glasgow. UK) Arthur Andersen (Lisbon, P) Pelvico Sates (Madrid. Ë) THR (Barcelona, E). " r__^na A l o n so 69 Eulogio Bordas^ _____ SlsVf EVALUATION OF THE ACTION PLAN TO ASSIST TOURISM APPENDIX VIII - ASSESSMENT BY KEY INFORMANTS _g__ fflF In this Appendix, we give a summary of the assessment made by the key Informants (professional associations representing industry interests, representatives of the Member States, independent experts, Commission officials from other Directorates General). The views expressed are flpj necessarily shared by Price Waterhouse. Exposure to the Plan The vast majority of interviewees are familiar with the Plan, although some of them consider their knowledge of the plan stems from extensive contacts and length of time within the industry, rather than from the Plan's contact with the tourism organisation. Whilst many interviewees have only a more general understanding of the Plan, certain interviewees feel they have more of a knowledge of individual projects rather than an understanding of the Plan's strategy itself. Many interviewees gained familiarity with the Plan as a result of attending Management or Consultative Committees. The degree, of familiarity with the Plan by officials from other Directorates General appear to be the lowest. An important feature is the background of the interviewees, especially which part of the travel and tourism industry they represent. There is a strong tendency for the "major players" in the industry such as the organisations representing the European travel agents and tour operators to consider that the Plan focuses mainly on peripheral tourism issues (green / social) and not on the key mainstream issues such as transport links and infrastructure. On the other hand, organisations such as those representing tourist offices in local communities consider the Plan only consults major forces in the industry and does not seek or take account of the views of other important but less powerful representatives. Interface with the Plan The interviewees have highlighted a number of organisations, particularly at the "global" level working towards the same broad objectives as the Plan: creating jobs by stimulating tourism and developing tourism with due regard for the environment. Whilst the Plan consults regularly with these organisations through attendance at meetings, advisory committees etc, it is felt that there is a need for the Plan to ensure greater coordination with the strategies of these other organisations. In particular, difficulties were expressed vis-à-vis the ability to co-ordinate what member states are doing with what the EU is doing. One interviewee felt that the Plan was a "small scale" model of what an overall strategic programme of Travel and Tourism in Europe should be aiming to achieve. Another common theme was that the Plan required much greater coordination and integration with the infrastructure projects handled by other DGs in the Commission eg air traffic control systems, transport measures for vehicles etc. Final Report - V2. 0 /l*£ EVALUATION OF THE ACTION PUN TO ASSIST TOURISM APPENDIX VIII - ASSESSMENT BY KEY INFORMANTS JLk ItlF 10 11 12 13 14 15 16 Rationale for the Plan The majority of interviewees expressed a view on whether the Ran made sense. Whilst these interviewees generally felt that the overall framework was commendable and "going in the right direction", they considered the actual outputs and activities were too fragmented and that the individual projects were on too small a scale. There is a general view that undertaking these small projects spread over a number of different tourism aspects has made it difficult to achieve the Plan's objectives. A number of interviewees to date consider the activities have focused on peripheral issues eg cultural and social tourism rather than on the mainstream tourism industry which accounts "for about 80% of all tourism activity". Some also felt that the Plan had concentrated too much on theoretical issues and research studies. Even more importantly, many considered that the results of these studies had not been made available to a wide enough audience and in particular to those bodies and organisations that could make best use of them. One interviewee felt there was too much emphasis on supporting the public sector's role in tourism and that there were insufficient projects related to the private sector's role. I There is a general view that one of Plan's most valuable roles has been to act as a focal point for tourism within the EU and to get the many different stakeholders within the Industry together and thinking about the same issues. To some extent, the Plan has acted as a catalyst for future action. Generally, interviewees think that the following factors have contributed to "the small and fragmented project" approach: a the need to satisfy a very broad framework of objectives ("a patchwork") b' / the tendency to attempt to meet the needs of every lobby with an interest in tourism which has led to funding fragmented, small projects on a number of areas c d e inadequate funding given the ambitious objectives of the Plan inadequate staffing of the Tourism Unit (both in terms of number and expertise) the lack of top level policy commitment and an insufficient authority vested in DG XXIII to enable it to fulfill adequately its coordination role with other EU mainstream policy areas such as Agriculture (DG VI) Regional Policy (DG XVI). 17 These factors have meant that, to date, the Plan has been unable to play a significant role in maximising tourism's potential contribution to economic growth and job creation. Pinal Report • V2. 0 )*Tr EVALUATION OF THE ACTION PLAN TO ASSIST TOURISM APPENDIX VIII - ASSESSMENT BY KEY INFORMANTS 41k W Assessment of Impacts and Effects 18 19 Whilst a majority of interviewees consider that the net effects of the Plan are positive, several of them take the view that the negative effects have outweighed the positive effects. It is generally felt that the overall impact of the Plan on the competitiveness of the EU tourism industry has been very limited. 20 The Plan has had the following positive impacts: a b c d brought Member States together for useful discussions on Tourism (catalyst role) increased the awareness of particular key issues amongst Member States, for example the environmental aspects enhanced cooperation on Tourism issues amongst Member States (eg through the consultation process of the Green Paper) activated several sectoral/regional projects in Europe. The general opinion is that DG XXIII has done as well as it could have done, given the very broad framework for Plan and the constraints on funding. There is however a minority view that the implementation of the plan has been a "lost opportunity" and that the Unit has been ineffective. One reason sometimes given is the lack of tourism experience of most staff members. Travel agents and tour operators generally consider that the Plan has provided few benefits and has had little impact on the tourism industry. This sector and the industry generally feel they should have been consulted much more on the strategy at the outset. They generally felt that the Plan should have concentrated on the mainstream areas of tourism; that there should have been more effective coordination internally across the EU directorates responsible for Transport policy etc. as well as those responsible for the Structural Funds. There should also have been more coordination between other external organisations, especially those responsible for environmental issues. More emphasis should be placed on the great potential which the Tourism industry has for promoting sustainable development, and improving and maintaining the environment. Most representatives of the Member States contacted think that they need to be involved much more directly in the formulation of tourism policy and programmes, so that they take "ownership" of the programme and subsequently work actively together to implement it. The Plan has been regarded much more as the Commission's plan rather than that of the Member States'. There is a feeling that the Plan is "caught between two stools", ie in meeting the subsidiarity principle, yet still being expected to deal with core issues: if the Plan adheres to subsidiarity, then it may only add value in areas not seen as core such as social and green tourism. There is a view that many of the Plan's initiatives are related to local authority activities and not so much to the private sector. There is no unanimity on the effectiveness of the implementation of the Plan by the Tourism Unit. Whilst some interviewees feel that DG XXIII have done as well as they could "given the broad 21 22 23 24 25 26 27 28 Final Report - V2. 0 stt* EVALUATION OF THE ACTION PUN TO ASSIST TOURISM APPENDIX VIII - ASSESSMENT BY KEY INFORMANTS • framework and the constraints or funding", others take the view that the Commission has not been effective. The latter group gives evidence such as: cancelation of Conference on Quality of Tourism, lack of expertise in tourism, very long and bureaucratic procedures, delays in payment, lack of responsiveness of DG XXIII staff, lack of transparency in the selection of projects, poor execution of the budget (eg in 1994). 29 It is also clear from our interviews that the misallocations of funds have given the Plan a "bad name": the credibility of the Tourism Unit and of a possible EU tourism policy has been seriously tarnished. It has also to some extent created the some of the administrative difficulties and weaknesses referred to above. Relative Successes and Failures at Project Level 30 Interviewees cited the following as "successes" at project and study level: a b c d e f l Cultural itineraries, such as "Routes to the Roots" and "Art Cities in Europe" Baltic Sea Region Cultural Project A number of projects in the area of Tourism & the Environment (eg Prize) Certain projects in the area of information technology Projects developed in Greece to develop training modules on training, management and technical skills Senior citizens' and youth tourism; both were seen to be examples of projects which were expanding tourism in culturally and environmentally sensitive ways 31 The Directive of Community Statistics and certain conferences organised by the Tourism Unit are other activities which appear to have been appreciated. 32 Interviewees cited the following as relative "failures" at project and study level: a b c The study on "overbooking in hotels etc" was cited as unnecessary since it was looking at an issue already being resolved by the industry itself The promotion in the USA, "a monumental worry", a "complete waste of money" The failure of the promotion in Japan (1995 call for tender). Role and Activities in the Future 33 For the future, a number of common themes emerged, although there is no unanimity. Among the representatives of the Member States at the Management Committee, examples of common themes include: a more and better coordination and dialogue (partnership) with: (a) the EU directorates responsible for the relevant mainstream programmes such as Transport, Regional Policy, issues of Taxation and Single Currency (including a better Final Report - V2. 0 /7'f EVALUATION OF THE ACTION PLAN TO ASSIST TOURISM APPENDIX VIII - ASSESSMENT BY KEY INFORMANTS Jlk t(|F use of the existing EU instruments) (b) the national tourist strategies and plans (c) regional and local authorities, Chambers of Commerce and other industry stakeholders formally recognise Tourism's potential in the areas of economic development and generating employment opportunities concentrate on promoting "Europe" to third party countries such as Japan and the Far East - with individual EU countries left to promote themselves at international, national, regional and local level need for planning a Tourism strategy which will have the greatest impact on economic growth and job creation within the EU, and for supporting projects which meet these objectives greater involvement of the private sector in both the formation and implementation of policy need to rethink the co-operation with third countries in order to make it consistent with the objectives of tourism policy need to publicise the results and the outcomes of seminars, projects etc. ; b c d e f g Summary of Findings 34 35 36 37 38 39 40 We now summarise the findings from our interviews with key informants. Note that these are not necessarily the views of Price Waterhouse. The Plan has given "Tourism" more recognition within the EU. It has brought interested parties and stakeholders together to discuss common issues. But the Plan's framework covers too many objectives. Some of these objectives are on fringe or peripheral issues. Consequently, the plan did not include all the mainstream issues, especially regarding infrastructure aspects. It is felt by many key informants interviewed that funding and staffing of the Tourism Unit have not been adequate and these are seen as a key factors in limiting the programme's impact. There is a need for greater consultation of all key parties at the strategy formulation stage. This needs to include both the public and private sectors. Both Member States and industry representatives consider they were not actively involved in deciding on the Plan's strategy. There needs to be greater coordination on key issues (such as competitiveness) both internally within the Commission and with external bodies to ensure compatibility of policies, especially on transport and environmental issues. Need to be clear what the "high level" key objectives are and ensure that projects are assessed against these "key criteria" eg from which areas of the world is the EU trying to attract tourists to come to Europe? Which are the target markets? 41 This leads on to thinking about what needs to be developed eg. high standards and common Final Report - V2. 0 /M* EVALUATION OF THE ACTION PUN TO ASSIST TOURISM APPENDIX VIII - ASSESSMENT BY KEY INFORMANTS • classification of these standards for hotels etc across Member States. This is also seen to link with the need to develop educational programmes on tourism In colleges etc in the different Member States as well as to widen the use and capability of information technology for tourism on a pan - European basis. Final Report - V2. 0 S{M /" KOM(96) 166 endelig udg. ISSN 0254-1459 DOKUMENTER DA 16 Katalognummer : CB-CO-96-209-DA-C ISBN 92-78-03579-3 Kontoret for De Europæiske Fellesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg A^l