title: Ehdotus neuvoston päätökseksi ensimmäisestä monivuotisesta ohjelmasta Euroopan matkailun edistämiseksi - Philoxenia (1997-2000)

eurovoc_concepts:
EU policy
action programme
competitiveness
economic growth
tourism

formats: html pdf pdfa1b print

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 30. 04. 1996 KOM(96) 1681opull 96/0127 (CNS) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI ensimmäisestä monivuotisesta ohjelmasta Euroopan matkailun edistämiseksi PHILOXENIA (1997-2000) (komission esittämä) JOHDANTO MatkailuelinkeinonmerkitysEuroopan unionin yleisten tavoitteiden saavuttamiselle on ollut ja on edelleen suuri. Sen tärkeimmät panokset näiden laajojen tavoitteiden saavuttamisessa ovat seuraavat: matkailu luo työpaikkoja ja hyvinvointia, ja sen merkitys tässä mielessä kasvaa; matkailu luo työpaikkoja nopeasti ja suhteellisesti alhaisin kustannuksin; matkailu tarjoaa työllisyysmahdollisuuksia eri ryhmille, kuten naisille ja nuorille, jotka muutoin voivat olla huonommassa asemassa; matkailu edistää taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja antaa usein vähemmän kehittyneille alueillej a reuna-alueilletodellisiamahdolli suuksiatalouden edistykseen; matkailu voi myötävaikuttaa luonnon ja kulttuuriympäristön suojelemiseen ja edistämiseen; matkailu tuo eurooppalaisia lähemmäs toisiaan, kaataa raja-aitoja ja vahvistaa eurooppalaista identiteettiä ja näkemystä. Vuosikymmenen loppuun mennessä ulkomaanmatkoj en määrä kasvaa noin 100 miljoonalla, mikä tekee matkailusta maailman suurimman elinkeinoalan(1). Eurooppa pysyy tärkeimpänä matkakohteena maailmassa. Matkailu työllistää suoraan yli 9 miljoonaa ihmistä (6 % työvoimamarkkinoista) ja lisäksi epäsuoraan useita miljoonia. Sen osuus BKT:stä on noin 5,5 % and palveluiden viennistä kolmannes. Tämä saavutustaso viittaa maailmanlaajuisesti johtavaan markkina-asemaan pitkällä aikavälillä. Euroopan historiasta, kulttuurista, luonnosta ja kansoista on tullut nähtävyys, joka houkuttelee suuria määriä matkailijoita muista maista. Nämä matkailijat ovat liittyneet eurooppalaisiin, jotka ovat perinteisesti matkustelleet ahkerasti eri puolilla mannerta. Kasvavan kilpailun uhka on kuitenkin yhä selvempi, ja Euroopan markkinaosuus on tasaisesti pudonnut 20 viime vuoden aikana. Esimerkiksi Etelä-ja Itä-Aasiassa ja Etelä-ja Pohjois-Amerikassa sijaitsevat matkakohteet tulevat entistä kilpailukykyisemmiksi ja tarjoavat korkealuokkaisia infrastruktuuria ja palveluita. Joissakin tapauksissa Euroopan ja vastauksena on huonompilaatuinen ammattimaisuuteen liittyvät useat ongelmat vaativat sekä välittömiä että pitkän aikavälin toimia. Nämä ongelmat ovat johtuneet seuraavista: tuote kalliimpaan hintaan. Laatuun Euroopan asemaan vallitsevana matkakohteena on tuudittauduttu siitä asti, kun alan nopea kasvu alkoi 1960-luvulla; valtionhallinto ei perinteisesti ole tunnustanut matkailuelinkeinon merkitystä; vanhentuneet palvelut ja heikko infrastruktuuri, jotka vaativat tietyntyyppisten matkakohteiden luomista kokonaan uudelleen; monimuotoinen ja pitkälle haj aantunut elinkeinoala, j oka käsittää enimmäkseen pk- (1) Maailman matkailujärjestö (WTO), International Overview-Highlights 1995, Madrid 1996 yrityksiä, minkä vuoksi menettelytavat muodostuvat usein epäyhtenäisiksi ja koordinoiminen eri tasoilla on tehotonta; suuri määrä osa-alueita, jotka perinteisesti eivät ole työskennelleet yhdessä tehokkaimmalla tavalla; ylikeskittyminen sekä tarjottujen tuotteiden että matkakohteiden osalta, mikä johtaa tuotteen standardisoitumiseen, tiettyj en alueiden ylikehittymiseen j a toisten alueiden alikehittymiseen; strategisen suunnittelun j a alueelli sen kehityksen oikeudelli sen valvonnan raj oittunut käyttö, millä on kielteisiä vaikutuksia usein herkkiin luonnonympäristöihin ja rakennettuihin ympäristöihin; lyhytaikaisten investointien kulttuuri, joka on heikentänyt kykyä suunnitella matkailua strategisesti pitemmällä aikavälillä; riittämätön kulutustarjonta ja alan imagon puuttuminen. Koska matkailu on kansalliset rajat ylittävää, monilla näistä ongelmista on selvästikin yhteisönlaajuinen ulottuvuus, sekä matkailijavirtojen että matkakohteiden osalta. Tätä korostetaan jatkuvasti parannuksilla Euroopan sisäiseen matkailuun ("välimatkojen lyhentäminen"), uusilla matkailuyritysten omistusmuodoilla, uudella teknologialla, joka antaa paremmat mahdollisuudet tuotevalintaan, sekä muut yhtenäismarkkinoiden loppuunsaattamiseen liittyvät tekijät. Tässä yhteydessä on todettava, että kaikki jäsenvaltiot ovat jossain määrin huolestuneita Euroopan matkailun kehittymisestä ja että paikallisella, alueellisella, kansallisella ja Euroopan tasolla on olemassa selkeä tarve tarttua laatu- ja kilpailukysymyksiin. On huomattava, että monet nykyisistä yhteisön politiikoista, ohjelmista ja aloitteista myötävaikuttavat matkailun kehittämiseen eri tavoin, esimerkiksi: sisämarkkinat, kilpailupolitiikka ympäristöpolitiikka, aluepolitiikka j a yhteenkuuluvuuden politiikka, liikennepolitiikka, koulutusohjelmat, kuluttajapolitiikka, kulttuuri, tutkimus- j a kehitysohj elmat jne. Samalla kun otetaan asianmukaisesti huomioon läheisyysperiaate ja tunnustetaan, että jäsenvaltioilla ja yksityisillä toimijoilla on päävastuu ja ensisijainen toimivalta matkailun kaikkien käytännön näkökohtien osalta, yhteisön tasolla toteutetuilla toimilla voidaan antaa merkittävää lisäarvoa, erityisesti seuraavilla aloilla: matkailun määrää, kustannuksia, suuntauksia, matkailuelinkeinon arvoa jne. koskevien tutkimustietojen keruu ja levittäminen Euroopan tasolla; markkinatutkimusten tekeminen Euroopan tasolla, esimerkiksi nykyisistä ja vasta muotoutuvista markkinoista ja muut tekniset tutkimukset, silloin kun sellaisiin on osoitettu olevan tarvetta yleiseurooppalaisella tasolla; lainsäädännöllisen, hallinnollisen ja rahoituksellisen ympäristön edistäminen matkailun kehittämiseksi; jäsenvaltioiden ja teollisuuden kuuleminen ja yhteistyö niiden kanssa sekä kumppanuus asianomaisten elinten ja viranomaisten kanssa; erityisten teknisiin kysymyksiin keskittyvien innovatiivisten toimien toteuttaminen; hyviä menettelytapoja koskevien ohjeiden levittäminen, verkottumisen kannustaminen ja tietämyksen siirto. tuottaminen ja Ottaen huomioon matkailuteolli suuden edellä mainitut ongelmat j a sen Euroopalle tarj oamat mahdollisuudet uudelle vuosituhannelle ensimmäiseksi monivuotiseksi ohjelmaksi matkailun edistämiseksi 1997_2000. tultaessa komissio antaa ehdotuksensa •&mfflÊàffl. fAMTÀ JA ï ô i f f l ^ - À L M Ët Tämä ehdotus liittyy komission työohjelmaan vuodeksi 1996, jossa viitataan "yhteisön matkailunedistämistoimiin laadun ja kilpailukyvyn parantamiseksi"(2). Ehdotus on osa yhteisön kasvavaa erityissitoutumista matkailualaan 1980-luvun alusta alkaen(3). Sen avulla pyritään varmistamaan yhteisön toimet tällä alueella samalla kun niitä rationalisoidaan ja syvennetään ottamalla enemmän huomioon Euroopan matkailu ilmiönä, jolla on suurta taloudellista ja yhteiskunnallista merkitystä(4). Ehdotusta voidaan perustella sillä, että yhteisön toimet Euroopan matkailun edistämiseksi läheisyysperiaatteen mukaisesti ovat hyödyksi sekä Euroopan unionille että jäsenvaltioille ja ne että vastaavat sekä matkailualan että matkailijan odotuksia. Kaikilla tässä ehdotuksessa esitetyillä toimilla on yhteinen tekijä: niitä ei ole toteutettu eikä voida toteuttaa tyydyttävällä tavalla paikallisella, alueellisella tai kansallisella tasolla. Lisäksi niiden tavoitteena on tehdä yhteisön toimenpiteistä yhtenäisempiä. Kaikki ehdotetut toimet tuottavat lisäarvoa. Ehdotus täydentää unionin merkityksestä matkailussa annetun vihreän kirjan(5) tuloksia, jotka esiteltiin ja joista keskusteltiin Euroopan kuulemismenettelyn matkailufoorumissa 8. joulukuuta 1995(6), ja siinä otetaan huomioon toimintasuunnitelman arviointi, joka perustuu ulkopuolisen konsultin tekemään itsenäiseen arviointiin00. (2) KOM(95) 512 lopullinen, 10. 11. 1995, s. 29 (3) Neuvoston päätös 86/664/ETY, tehty 22 päivänä joulukuuta 1986, neuvottelu- ja yhteistoimintamenettelyn käyttöön ottamisesta matkailualalla, EYVL N:o L 384, 31. 12. 1986, s. 52, neuvoston päätös 89/46/ETY, tehty 21 päivänä joulukuuta 1988, Euroopan matkailuvuoden toimintaohjelmasta, EYVL N:o L 17, 21. 1. 1989, s. 53 Neuvoston päätös 92/42l/ETY, tehty 13 päivänä heinäkuuta 1992, yhteisön toimintaohjelmasta matkailun edistämiseksi, EYVL N:o L 231, 13. 8. 1992, s. 26 Vrt. Eurostat - PO XXIII, Tourism in Europe, Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, Luxemburg, 1995 ja Tourism in the European Union - Key figures 1994-95, Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, Luxemburg 1996 (4) (5) KOM(95) 97 lopullinen, 4. 4. 1995 (6) Vrt. PO XXIII työasiakirja, Consultation on the basis of the Green Paper -A further step towards recognition of Community action to assist tourism, Euroopan matkailufoorumi, 1995 Kertomus matkailun edistämiseksi tehdyn toimintasuunnitelman arvioinnista, KOM(95) 166 lopullinen, 1996 (7) Se on yhdensuuntainen komission väestönsuojelusta, matkailusta ja energiasta neuvostolle antaman kertomuksen päätelmien kanssa. Kertomuksessa tähdennetään, että toimintaa tällä alalla "voitaisiin asteittain lisätä perustamissopimuksen nykyisessä kehyksessä"(8). Ehdotus antaa vastauksen moniin Euroopan parlamentin(9), talous-ja sosiaalikomitean(10) ja sittemmin alueiden komitean01} esittämiin pyyntöihin, joissa on korostettu matkailulle suhteessa niihin osoitetun huomion huolenilmaisuihin, joita matkailualan vaikuttajat ovat yhä voimakkaammin esittäneet kasvun ja työllisyyden asettamien haasteiden edessä. lisääntymistä. Ehdotusta on tarkasteltava Se myös vastaa matkailijan, yhteisen luonnon ja kulttuuriperinnön tarpeisiin. Tämän perustamissopimuksen 235 artiklaan perustavan ehdotuksen tarkoituksena on luoda monivuotinen ohjelma Euroopan matkailun edistämiseksi (PMLOXENIA) neljän vuoden ajaksi 1. tammikuuta 1997 alkaen. Sen lopullinen tavoite on parantaa Euroopan matkailun laatua ja kilpailukykyä kasvun ja työllisyyden lisäämiseksi. Jotta varmistettaisiin keskitetty lähestymistapajatoimien yhtenäisyys, tämä tavoite onjaettu neljään välitavoitteeseen ja seitsemään välittömään tavoitteeseen, jotka on esitetty seuraavassa ohjelmam allissa Seuraava taulukko kuvaa ehdotettua ohjelmaa tavoitteiden täydentävyyden ja tavoitteiden ja niitä vastaavien toimien välisen yhteyden osalta. (8) Vrt. SEC(96) 496 lopullinen, 2. 4. 1996, s. 6 (9) Vrt. vuoden 2000 matkailua koskeva päätöslauselma (EYVL N:o 44, 18. 1. 1994, s. 61), matkailuun vaikuttavia yhteisön toimia koskevasta komission kertomuksesta annettu päätöslauselma (EYVL No C 18, 23. 1. 1995, s. 159) ja 25 päivänä tammikuuta 1996 annettu päätöslauselma unionin merkitystä matkailussa koskevasta komission vihreästä kirjasta (EP 215. 091/lopull. ) (10) Vrt. oma-aloitteinen lausunto matkailusta, 4. 8. 1994 (CES 453/94), EYVL N:o C 393, 24. 9. 1994 ja lausunto unionin tehtävästä matkailussa (CES/976/95), EYVL N:o C 301, 13. 11. 1995, s. 68 (11) Ks. lausunto unionin merkitystä matkailussa koskevasta vihreästä kirjasta, 16. 11. 1995 (CdR 376/95) OHJELMAMALLI Lopullinen tavoite Välitavoite | Lähiajan tavoite Toimet A. Matkailualan tietämyksen parantaminen 1. Matkailuun liittyvän tiedon kehittäminen 2. Matkailua koskevan tiedon kerääminen muista lähteistä 3. Matkailuun liittyvien yhteisön toimenpiteiden arvioinnin helpottaminen 1. Yhteistyön vahvistaminen jäsenvaltioiden, elinkeinonalojen ja muiden osallisten kanssa Euroopan matkailun laadun ja kilpailukyvyn parantaminen kasvun ja työllisyyden edistämiseksi B. Matkailun oikeudellisen ja taloudellisen ympäristön parantaminen C. Euroopan matkailun laadun parantaminen 1. Kestävän matkailun edistäminen 2. Esteiden poistaminen matkailun kehittämiseltä 1. Euroopan edistäminen matkakohteena D. Kolmansista maista tulevien matkailijoiden määrän lisääminen - Matkailua koskeva Euroopan tilastojärjestelmä - Kyselyt, tutkimukset ja kirjoituspöytä/kenttä - analyysit - Matkailun eurooppalainen tutkimus-ja dokumentaatioverkko - Oikeudellisen ja taloudellisen valvontajärjestelmän perustaminen - Säännöllisten kokousten järjestäminen ja niiden seuranta (tekniset/temaattiset kokoukset, pyöreän pöydän keskustelut, eurooppalainen foorumi) - Paikallisten aloitteiden verkko - Majoitustilojen ympäristöystävälliset hoitojärjestelmät - Eurooppalainen palkinto - Esteiden tunnistaminen ja tarkoituksenmukaisten vastatoimien kehittäminen - Monivuotisten edistämiskampanjoiden tukeminen Ohjelma keskittyy kansallisella tasolla toteutettujen toimenpiteiden ohella liikkeelle paneviin toimiin, jotka täydentävät ja tukevat yhteisön muiden politiikkojen ja ohjelmien(12) osana toteutettuja toimia (ks. taulukko jäljempänä), sekä(13). Läheisyysperiaatteen noudattaminen varmistetaan lisäksi määrittelemällä valintaperusteet, joiden on määrä estää sellaiset toimenpiteet, jotka eivät takaa lisäarvoa yhteisölle. tämän Kumppanuus, yhteistyö sekä jäsenvaltioiden ja matkailuteollisuuden edustajien kuuleminen ovat ohjelman onnistumisen perusedellytyksiä. (12) Vrt. komission valmistelemat vuosikertomukset matkailua koskevista yhteisön toimenpiteistä, KOM(94) 74 lopullinen, 6. 4. 1994 ja KOM{96) 29 lopullinen, 5. 2. 1996 (13) Vrt. OECD:n vuosikertomukset Tourism policy and international tourism YHTEISÖN TOIMET MATKAILUN EDISTÄMISEKSI Muiden matkailun kannalta kiinnostavien yhteisön politiikkojen* mukaiset toimet Täydentävät toimet (Monivuotinen matkailuohjelma) Lisäarvo - Matkailua koskeva Euroopan tilastojärjestelmä - Kyselyt, tutkimukset ja kirjoituspöytä/kenttä - analyysit - Matkailun eurooppalainen tutkimus-ja dokumentaatioverkko - Oikeudellinen ja taloudellinen valvontajärjestelmä - Säännöllisten kokousten järjestäminen jäsenvaltioiden, elinkeinoalan ja muiden osallisten kanssa (tekniset/temaattiset kokoukset, pyöreän pöydän keskustelut, eurooppalaiset foorumit) sekä niiden seuranta - Vertailukelpoiset, ajanmukaiset helpommin saatavilla olevat ja käyttäjäystävälliset tiedot - Synergian hyödyntäminen - Matkailua koskevien yhteisön toimenpiteiden vaikutuksen lisääminen - Eurooppalaisen yhteistyön ja kuulemisen parantaminen - Matkailua koskevien yhteisön toimenpiteiden tuntemuksen lisääminen - Toimien täydentävyyden edistäminen PHILOXENIA-ohjebnan välitavoitteet/lähiajan tavoitteet A. Matkailualan tietämyksen parantaminen B. Matkailun oikeudellisen ja taloudellisen- ympäristön parantaminen C. Euroopan matkailun laadun parantaminen Cl. Kestävän matkailun edistäminen - yhdenmukaisten tilastotietojen keruu ja levittäminen (yhteisön tilastoja koskeva työohjelma) neuvoston direktiivi matkailutilasta ista (4,5 milj. ecua 1995-1997) Useat EY:n politiikan ja ohjelmat (esim. kuluttajia, sisämarkkinoita, ympäristöä, kuljetusta, työllisyyttä, koulutusta sekä T&Kia koskevat) Rakennerahastot (EAKR tavoite 1: 3313 milj. ecua vuosiksi 1994-1999; tavoite 2: 491 milj. ecua vuosiksi 1994-1996; tavoite 5b: 788 milj. ecua vuosiksi 1994-1999 (EUR 12, josta 462 milj. ecua EAKR:stä, loput EMOTR:stä), tavoite 6: vuosiksi 1995-1999 (34,9 milj. ecua); ESR: 360 milj. ecua vuosiksi 1994-1999) Yhteisön aloitteet** • Yhteisön viides toimintaohjelma ympäristöstä, LIFE (kokonaisbudjetti 400 milj. ecua), rannikkoalueet ja matkailu (650 000 ecua v. 1994) - ympäristönsuojelua ja Euroopan kulttuuriperinnön suojelua koskevat tutkimushankkeet (4,419 milj. ecua v. 1994); kulttuuriperinnön suojelu (7,195 milj. ecuav. 1994) C. 2. Esteiden poistaminen matkailun kehittämisettä D. 1. Euroopan edistäminen matkakohteena HELIOS II ("Matkailua kaikille") Parhaiden käytäntöjen edistäminen - Monivuotisten edistämiskampanjoiden tukeminen - Paikallisten aloitteiden verkko - Majoitustilojen ympäristöystävälliset hoitojärjestelmät - Eurooppalainen palkinto - Kestävyyden käsitteen tehokas toteuttaminen, parhaiden käytäntöjen siirto ja levittäminen - Kestävää kehitystä koskevan tietämyksen lisääminen - Liikkuvuuden helpottaminen, solidaarisuuden edistäminen - Hyvien käytäntöjen siirtäminen - Euroopan edistäminen kiinnostavana matkakohteena sekä kansalliset kampanjat vrt. Komission kertomus matkailua koskevista yhteisön toimenpiteistä, KOM(96) 29 lopullinen, 5. 2. 1996. Suurimmassa osassayhteisön aloitteista, RETEX-aloitetta lukuun ottamatta, pidetään matkailuun liittyviätoimenpiteitä tukikelpoisina. ** Jotta varmistettaisiin ohjelmaehdotuksen mukaisesti suunniteltujen toimien tehokkuus, niiden toteuttamisessa annetaan etusija yhteistyölle ja kumppanuudelle. Ehdotetut toimet perustuvat tekniseen lähestymistapaan, jonka tavoitteena on mahdollistaa Euroopan matkailun hyväksi mielenkiintoiset tutkimukset, tehtävät kyselyt ja yleisesti edistää kokemusten ja hyvien käytäntöjen vaihtoa sekä vastuullisten viranomaisten kesken että jäsenvaltioiden matkailualan vaikuttajien kesken, kannustaa toimintoja ja hankkeita, joilla on eurooppalaista ulottuvuutta jajotka ovat luonteeltaan esitteleviä ja kiistatta esimerkillisiä koko Euroopassa. Ohjelman vakaan ja tehokkaan hallinnon varmistamiseksi komissio arvioi tarkasti kaikki toteutetut ja arvioinnin Tehokkaan varmistamiseksi kautta linjan komissio valitsee mittarit(14), erityisesti: täytäntöönpanon, valvonnan toimenpiteet. toimien tehokkuuden arviointi erityisesti kustannus/hyöty -suhteen perusteella, tutkimusten ja hankkeiden valintaa ja valvontaa vahvistavat menettelyt, suoritusta mittaavien mittarien käyttö kunkin suunnitellun toimen osalta, suhteessa kyseiseen tavoitteeseen. Lisäksi tehdään väliaikaisia valvontakertomuksia ja loppuarviointikertomuksia, joista jälkimmäinen perustuu ulkopuolisiin lähteisiin. Kuulemismenettelyn vahvistaminen (mikä koskee jäsenvaltioita, matkailuteollisuutta ja muita asianomaisia) myötävaikuttaa myös ohjelman avoimempaan ja tehokkaampaan valvontaan ja täytäntöönpanoon. H. TAVOITTEET JA EHDOTETUT TOIMET A. MATKAILUALAN TIETÄMYKSEN PARANTAMINEN On selvää, että tarvitaan täsmällisiä tietoja oikeiden päätösten tekemiseksi sekä yksityisen alan investointien että julkisen alan politiikan kehittämisen osalta. Näin on erityisesti matkailun alalla, kun otetaan huomioon sen jatkuva nopea kasvu, sen herkkyys, alan ylikansallinen luonne ja sen vaikutusmahdollisuudet (sekä kielteiset että myönteiset). Suuri osa nykyisestä tiedosta on usein hajanaista eikä sitä vieläkään levitetä riittävästi eikä hyödynnetä täysin. Kerätyn tiedon tehokkaalla levittämisellä on etusija myös tässä ohjelmassa. (I4) Yksityiskohtainen esitys on ehdotuksen liitteenä olevan rahoitusselvityksen 9. 3 kohdassa Euroopan matkailun tuntemuksen parantamiseksi tarvitaan monenlaista tietoa. Siihen kuuluvat: lukuja, kustannuksia, matkailijavirtoja, vertailukelpoiset tilastotiedot, j öiden avulla voidaan seurata j a analysoida matkailun suuntauksia, yleiseurooppalaisia matkailij atyyppej ä j ne. ; markkinatutidmukset, joilla tunnistetaan ja arvioidaan nykyisiä ja syntymässä olevia markkinamahdollisuuksia; tutkimusperusteista teknistä tietoa, jonka avulla voidaan edistää matkailun kehitystä ja/tai hallinnoimista; teknisluonteista sovellettua tietoa nykyisistä hyvistä käytännöistä, johtamiseen liittyvistä kysymyksistä, esittelyhankkeista, uusista työtavoista jne. ; kuluttajiin perustuvaa tietoa laatuvaatimuksista, matkailutoiminnan suorituskyvystä jne. Tätä tietoa tarvitaan matkailualan eri osa-alueita ja elimiä varten. Näitä ovat muiden muassa ministeriöt, kansalliset matkailujärjestot, alueelliset ja paikalliset viranomaiset, yksityinen ala, matkailualan yhdistykset, yliopistot ja jne. Suurta osaa tämäntyyppisestä tiedosta ei ole vielä saatavilla Euroopan tasolla. tutkimuslaitokset laajempana Matkailua koskevan tietämyksen lisääntyminen Euroopan tasolla helpottaa matkailun tarkastelua integraation ja mahdollistaa matkailua koskevien yhteisön toimenpiteiden järjestelmällisen arvioinnin. Tämäntyyppisellä laajalla lähestymistavalla komissio voi parantaa matkailuun liittyvien toimiensa tehokkuutta j a auttaa päätöksentekij öitä y mm ärtämään paremmin matkailuasioita. Keskeistä tässä tiedotustehtävässä on saadun tiedon levittäminen. ilmiönä, varmistaa asiaankuuluvan tiedon A. 1 Matkailuun liittyvän tiedon kehittäminen Komission vuodesta 1990 yhteistyössä EU:n ja EFT An jäsenvaltioiden kanssa tekemä työ on johtanut merkittävään edistykseen, ensiksi matkailun tilastoindikaattorien kehittämiseen ja toiseksi erityisen yhteisönlaajuisen tilastollisen kehyksen perustamiseen. Vuonna 1995 annettu direktiivi(15) tilastotietojen keruusta antaa perustan matkailua koskevalle Euroopan tilastojärjestelmälle. Jäsenvaltiot ovat aloittaneet direktiivin täytäntöönpanon komission ja tuella. Tilastojen kehittämiseksi on ehdotettu parempaa käyttäjäystävällisyyttä. Lisäksi "Eurobarometriin" sisällytetään uusi vuosittainen matkailukatsaus, mikä antaa yleistietoa direktiivissä määrätyn lisäksi. Lisätutkimuksia tehdään tarvittaessa, sen jälkeen kun tarpeita on arvioitu tarkemmin, mahdollisesti yhteistyössä asianomaisten teollisuuden elinten kanssa. tiedonsaantia Toimet Matkailua koskevan Euroopan tilastojärjestelmän vahvistaminen, luotettavien ja ajanmukaisten tilastotietojen saatavuuden parantaminen. Katsausten, tutkimusten ja kirjoituspöytä/kenttä -analyysien kehittäminen ottaen huomioon matkailuelinkeinon tarpeet. (15) EYVL N:o L 291, 6. 12. 1995 10 A. 2 Matkailua koskevan tiedon kerääminen muista lähteistä Monet järjestöt ovat mukana teknisen matkailutiedon tarjoamisessa. Tätä tuottavat paikalliset, alueelliset ja kansalliset matkailujärjestot, kansalliset ja Euroopan laajuiset ammatilliset järjestöt, suurimmat yritykset, tutkimuskeskukset, asiantuntijayhdistykset, tietopalvelut ja kansainväliset järjestöt kuten Maailman matkailujärj esto, OECD, Unescoja Euroopan neuvosto. Suuri osa tästä tiedosta voi olla huonosti saatavilla ja vaikeata levittää, joten se ei aina hyödytä suurta yleisöä. Olemassa olevan tiedon keruuta ja laajempaa levittämistä varten on ehdotettu Euroopan tutkimus-ja dokumentaatioverkon perustamista. Tämän verkon tehtävät olisivat seuraavat: kehittää matkailua koskevia julkaisujaja muuta tietoa sisältävä laaja tietokanta; toimia kaiken matkailua koskevan EU. n tiedon hakulähteenä; jakaa muuta asiaankuuluvaa tietoa yhdessä asianomaisten osallistuvien elinten kanssa; tarjota neuvonantopalveluja erityisneuvoja haluaville. Verkko kokoaisi yhteen tiedontuottajia ja mahdollistaisi elektronisesti ja muilla keinoin tutkimustulosten paremman levittämisen kaikille asianomaisille. Erityisesti verkko: auttaa tunnistamaan kysymyksiä, joita ei ole vielä tutkittu tarpeeksi, ja antaa komissiolle mahdollisuuden toteuttaa asiaankuuluvat toimet; aloittaa uusia toimia todettujen ongelmien korjaamiseksi; varmistaa, että yhteisön tasolla tuotettu tutkimus on täydentävää ja että siinä vältetään päällekkäisyyttäjä hyödynnetään parhaalla mahdollisella tavalla saatavilla olevia tietoj aja voimavaroj a. Toimi ^Matkailun eurooppalaisen tutkimus- ja dokumentaatioverkoston perustaminen A3 Matkailuun liittyvien yhteisön toimenpiteiden arvioinnin helpottaminen Komission ohjelmien osana toteutetuilla matkailua koskevilla toimilla on suurta merkitystä alalle. Koska kuitenkin keskei set politiikat, j öiden perusteella tätä tukea annetaan, ovat usein osa laajempaa yhteyttä, matkailua ei aina käsitellä tehokkaimmalla mahdollisella tavalla. Koska matkailu on monimuotoista, useat komission politiikan välineet voivat suuresti vaikuttaa matkailuelinkeinoon. Näitä vaikutuksia ei aina voida tarkasti ennustaa, ja ne voivat pitkällä aikavälillä heikentää Euroopan kilpailuasemaa. Matkailua koskevien eri ohjelmien yhteensovittamista olisi jatkettava ja vahvistettava nykyisten sääntöjen ja sisäisten menettelytapojen mukaisesti. Tämä ehdotus, jonka tavoitteena on lisätä matkailuun suoraan ja epäsuorasti vaikuttavien lainsäädännön ja välineiden tehoa, antaa keinot. kaikkien asiaankuuluvien toimenpiteiden sopivuuden arviointiin ja tavanomaisten päätöksentekomenettelyiden mukaiseen toimintaan; yhteisön toimenpiteiden yhdenmukaisuuden varmistamiseen; 11 näiden toimenpiteiden tehokkuuden lisäämiseen käytännössä. Toimissa tullaan korostamaan tietojen keruuta, valikointia ja levittämistä oikeudellisen ja taloudellisen valvonnan kautta. Tällöin komissio voi yhteistyössä kaikkien osapuolten kanssa valvoa tarkasti yhteisön eri toimielinten Euroopan matkailun kilpailukykyä koskevien ehdotusten ja päätösten vaikutusta. Näiden matkailuun vaikuttavien toimenpiteiden lukumääräja monimuotoisuus ovat riittävä peruste tällaisen järjestelmän perustamiselle, joka myös lisäisi tietoisuutta yhteisön toiminnasta ja helpottaisi sekä julkisen että yksityisen matkailualan vaikuttajien strategisia päätöksiä. Toimi Oikeudellisen ja taloudellisen valvontajärjestelmän perustaminen matkailuun liittyvien yhteisön toimenpiteiden järjestelmällisen arvioinnin mahdollistamiseksi Yhteenvetona voidaan sanoa, että yhteisön toimilla matkailua koskevan tietämyksen lisäämiseksi on viisi tärkeää etua: saatavilla olevien tietojen tehokas yhdistäminen useilla eri tasoilla; toimien päällekkäisyyden vähentäminen ja yhteisön tasolla tuotetun tutkimuksen suurempi täydentävyys; tiedon tuottamisen ja levittämisen puolueettomuus; kerrannaisvaikutuksen edistäminen suurtuotannon edun kautta. B. MATKAILUN OIKEUDELLISEN JA TALOUDELLISEN YMPÄRISTÖN PARANTAMINEN B. 1 Yhteistyön vahvistaminen jäsenvaltioiden, elinkeinon ja muiden osallisten kanssa Matkailun kilpailukyvyn lisäämisen edellytys on "matkailijaystävällisen" ympäristön varmistaminen. Tämä voidaan laajalti määritellä ympäristönä, jossa matkailun merkitys on tunnustettu, jossa on toteutettu asianmukaisia toimenpiteitä ja jossa muut lainsäädännölliset ja rahoitukselliset välineet on otettu täysin huomioon. Matkailun monimuotoisuuden vuoksi siihen kuuluu erilaisia toimintoja, jotka kattavat yli sata osa-aluetta. Nämä kanavoivat matkailumenoja koko taloudessa. Liiketoiminta vaihtelee pienestä määrästä suuria monikansallisia yrityksiä valtavaan määrään pieniä ja keskisuuria yrityksiä. Lisaksi matkailuun vaikuttavat tietyt muut tekijät, kuten vahva riippuvuus sekä julkisista hyödykkeistä että infrastruktuurista. Mikään matkailun toimijoista ei siis voi yksinään luoda tällaista "matkailuystävällistä" ympäristöä. Onnistuminen riippuu osittain sellaisten kumppanuuksien perustamisesta ja kehittämisestä, jotka kattavat ja yhdistävät useita tasoja ja aloja. Toimijoiden ja järjestöjen on nykyään usein vaikeaa edistää näitä kumppanuuksia ja vaikuttaa niihin matkailualan monimuotoisuuden ja alojen välisten ja sisäisten usein heikkojen vertikaalisten ja horisontaalisten yhteyksien vuoksi. 12 Menestyksellistä kumppanuuskulttuuria matkailun eri tasoilla ja aloilla on ollut vain rajallisesti eikä siitä vielä ole tullut laajalti käytetty periaate. On selvästi tarpeen edistää yhteistyötä ja yhteensovittamista ottaen huomioon useat asianomaiset elimet ja niiden mahdollisuudet synergiaan, jos niiden on määrä työskennellä yhdessä tehokkaammin. Monikansalliset kumppanuudet antavat usein todellisen mahdollisuuden tämän prosessin aloittamiseen Euroopan mittakaavassa. Erityisesti tämän ehdotuksen tarkoituksena on kehittää seuraavia: neuvoa-antavan komitean toiminnan laajentaminen; komitea perustettiin vuonna 1986 helpottamaan tietojenvaihtoa, kuulemista ja yhteistyötä, jotta se voi avustaa komissiota ohjelman täytäntöönpanossa; säännölliset kokoukset matkailualan vakiintuneilla pääaloilla, julkisten/yksityisten kumppanuustoimien edistämiseksi kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla; aihekohtaisia teknisiä kysymyksiä käsittelevät erityiskokoukset tärkeimpien Euroopan järjestöjen ja/tai johtavien yritysten edustajien kanssa; erityistyöryhmät, eri elinten asiantuntijoiden kokoaminen yhteen tehokkaan teknisen avun varmistamiseksi tämän ohjelman osien täytäntöönpanossa. Tämän kehyksen tavoitteena on poiketa matkailualalla yleisestä alakohtaisesta lähestymistavastaja antaa osapuolille mahdollisuus yhdistää pyrkimyksensä tehokkaammin ja löytää ratkaisu nykyisiin ongelmiin. Lisäksi tämäntyyppinen yhteistyö voi tarjota todellisia mahdollisuuksia useissa jäsenvaltioissa esiintyvien yhteisten kysymysten hoitamiseen. Kun tähän lähestymistapaan yhdistetään komission asiantuntemus ja muut tähän ja muihin ohjelmiin sisältyvät erityistoimet, myönteiset vaikutukset voisivat olla merkittävät. Vaikka tämä ohjelma koskee etupäässä Euroopan matkailun kilpailukykyä, on tarpeen kiinnittää huomiota myös laajempiin kysymyksiin, kuten niin kutsuttuun "seksiturismiin", jolla on edelleen kielteinen vaikutus alan imagoon. Tässä yhteydessä ja ottaen huomioon kansainvälisen yhteisön tuntema suuri huoli lapsiin kohdistuvan järjestetyn seksiturismin jatkumisen vuoksi, on kiinnitettävä erityistä huomiota matkailualan käyttäytymissääntöihin ja tällaisia käytäntöjä vastustavien itsesäätelevien menettelyjen laatimiseen ja vahvistamiseen sekä niiden estämiseksi tehtyjen aloitteiden tukemiseen. Toimi Säännöllisten kokousten järjestäminen asianomaisten osapuolten kanssa ja näiden kokousten seuranta yhteistyön vahvistamiseksi Euroopan tasolla ja yhteisön aloitteita koskevan tietämyksen lisäämiseksi (tekniset/temaattiset kokoukset, pyöreän pöydän keskustelut, eurooppalaiset foorumit). C. EUROOPAN MATKAILUN LAADUN PARANTAMINEN Ottaen huomioon muut yhteisön politiikat, joissa on jo otettu huomioon tiettyjä matkailuun liittyviä kysymyksiä, etusija annetaan kestävän matkailun edistämiselle ja matkailun kehityksen esteiden poistamiselle. 13 Cl Kestävän matkailun edistäminen Matkailu poikkeaa suuresti Euroopan muista elinkeinoaloista. Ensiksi, matkailutoimet ovat hajaantuneet ja käsittävät unionin kaikki alueet. Toiseksi, matkailukohteet keskittyvät usein tietyille alueille, ja niihin vaikuttavat usein voimakas kausittainen käyttöjä kehityspaineet. Matkailun onnistunut kehitys, erityisesti paikallinen kehitys ja työpaikkojen luominen(16), on riippuvainen vastuuhenkilöiden kyvystähallitamatkailun kasvua. Ainoastaan suuri määrä palveluita luonnon- ja kulttuurinähtävyyksiä tarjoavassa ympäristössä varmistaa pitkällä aikavälillä matkailun toteuttamiskelpoisen kehittämisen. Tämän vuoksi Euroopan yhteisen luonnon ja kulttuuriperinnön nykyistä paljon järkevämpi käyttö on tarpeen Euroopan matkailun kestävän kehityksen toteuttaminen on ensisijaisen tärkeätä. Tämä on tunnistettu muissa yhteisön ohjelmissa, erityisesti ympäristöä ja kulttuuria koskevissa. Yhteisön alueellinen kehittämisnäkemys (ESDP), jonka yksi tärkeimmistä painopisteistä on yhteisen luonnon ja kulttuuriperinnön viisas ja kestävä käyttö, otetaan asianmukaisella tavalla huomioon. Tässä yhteydessä on myös otettava huomioon yhteenkuuluvuuspolitiikan kohteena olevien maiden erityisolosuhteet. Tämä koskee erityisesti niitä heikommin kehittyneitä alueita, j oilla matkailu määritellään usein yhdeksi kehityspolitiikan peruspilareista. Seuraavien toimien toteuttamisessa otetaan sen vuoksi asianmukaisesti huomioon näiden alueiden erityistarpeet. Strateginen ja integroitu suunnittelu asianmukaisilla tasoilla sekä teknisten "työkalujen" käyttöerityisongelmienratkaisussavoivatmerkittävästimyötävailaattaamatkailunkestävään ja tasapainoiseen kehitykseen. Vaikka on tutkittu paljon sitä, miten edetään kestävämpään matkailuun, on yhä tehtävä palj on, j otta kannustettai siin käsitteen soveltamista käytännössä. sovittamiseksi voidaan käyttää monenlaisia Paikallisesti matkailun kehityksen menettelytapoja, jotka sovittavat yhteen matkailun kehittämisen ja luonnon ja kulttuuriperinnön suojelun. Tämä auttaa matkailun paikallisen ja ajallisen keskittymisen tehokkuuden parantamiseksi on ongelman ratkaisemisessa. Tällaisten välineiden kiinnitettävä huomiota kyseisen alueen ulkopuolisen asiantuntemuksen saatavuuteen, kokemusten vaihtoon ja tietämyksen siirtoon; säännölliseen raportointiin matkailun vaikutuksista luonnon- ja kulttuurivaroihin pysyvien ja järjestelmällisten havaintojen perusteella; paikallisen väestön ja matkailun etujen huomioon ottaminen matkailun kehittämispolitiikan määrittelyssä ja täytäntöönpanossa. Tämän vuoksi on aiheellista rohkaista esimerkillisiä paikallisia aloitteita, jotka suunnataan matkailijavirtojen järkevään hallintaan, samalla kun edistetään näiden aloitteiden verkottumista. Tämä antaisi mahdollisuudet parhaiden käytäntöjen tehokkaaseen levittämiseen alueilta toisille ja/tai valtioista toisiin. (16) Vrt. Komission tiedonanto eurooppalaisesta strategiasta paikallisen kehityksen ja työllisyysaloitteiden kannustamisesta, EYVL N:o C 265, 12. 10. 1995, s. 3 14 Näiden kerrannaisvaikutuksista, joita kehitetään verkottamalla. lisäarvo koostuu parhaiden käytäntöjen toimien levittämisestä ja Lisäksi on tärkeätä rohkaista yksittäisiä toimijoita - tai toimijaryhmiä - sovittamaan ympäristöä koskevia toimenpiteitä niiden "lähialueen" osalta. Kannustavat toimenpiteet voivat rohkaista innovatiivisten hyvien käytäntöjen täytäntöönpanoa kestävän matkailun alalla ja erityisesti majoitustilojen ympäristöystävällisissä hoitamisessa. Kestävän matkailun kehitystä rohkaistaan lopuksi edistämällä kilpailua matkakohteiden välillä. Matkailun ja ympäristön eurooppalaisen palkinnon myöntäminen joka toinen vuosi auttaa tunnistamaan parhaat aloitteet ja julkaisemaan ne. Tämä osaltaan lisää sekä toimijoiden että yleisön tietoisuutta luonnon- ja kulttuurivarojen järkevän käytön tärkeydestä. Tällaisten konkreettisten ja kohdistettujen toimien, vaikka ne onkin rajoitettu matkailualaan, olisi varmistettava kestävän matkailun kehityksen soveltaminen käytännössä. Toimet Matkailijavirtojen viisaaseen hallinnointiin tähtäävien paikallisten aloitteiden tukeminen ja niiden verkottamisen kannustaminen. Majoitustilojen ympäristöystävällisten hoitojärjestelmien toteuttamisen tukeminen. "Matkailun ja ympäristön eurooppalainen palkinto" -kilpailun järjestäminen (joka toinen vuosi). C. lEsteiden poistaminen matkailun kehittämiseltä Laatukysymys liittyy matkailijoille myönnettyyn suureen määrään tuotteita. Eurooppa kiinnostaa suuresti kulttuurinsa, maisemansa, historiansa ja kansojensa monipuolisuuden ansiosta. Viime vuosina matkailun kehittymiseen ovat vaikuttaneet useat tekijät, kuten lisääntyneet käytettävissä olevat tulot, itsenäisyys ja vapaa-aika, useammat lyhyet lomat, matkailun lisääntynyt hienopiirteisyys matkailijoiden tutustuessa uusiin alueisiin ja vaatiessa lomakohteiltaan enemmän valinnanvaraa ja lisää toimintoja lomiensa aikana. tekijät ovat kannustaneet matkailun kehittämistä ja johtaneet matkailun Nämä erityismuotojen kehittymiseen (terveys-, liike-, kulttuuri-, maaseutu-, kaupunkimatkailu jne. ). Kuitenkin näiden matkailumuotojen sisällyttämisessä matkailujärj estelmään on vaikeuksia. Edellämainittuja matkailumuotoja vaikeuttavien esteiden poistamiseksi pyritään kyseiset esteet tunnistamaan ja arvioimaan niiden vaikutusta, jolloin voidaan aloittaa sellaisten hankkeiden kehittäminen, jotka tarjoavat Euroopan-laajuisia, siirrettäviä ratkaisuja. 15 Matkailumuotojen kehittäminen edelleen takaa Euroopan matkailulle uusia etuja: matkailijoiden uusien tarpeiden ja vaatimusten tyydyttäminen, matkailijoiden paikallisen ja ajallisen keskittymisen aiheuttaminen ongelmien ratkaisut, tiettyjen alueiden kehitys Euroopan Unionin alueella, perinteisten matkailutoimien tukeminen, uusien ammattien ja palveluiden luominen. Lisäksi tällainen toimi voi merkittävästi myötävaikuttaa Euroopan matkailun kilpailukyvyn parantamiseen kokonaisuudessaan sen vuoksi, että se osoittaa Euroopan matkailutuotteiden suuren valikoiman (toisin sanoen suurin osa amerikkalaisista matkailijoista tulee Eurooppaan pääasiassa kulttuurin vuoksi) ja myös siksi, että sen avulla voidaan vallata suurempi osuus maailmanmarkkinoista (ts. liike- ja terveysmatkailu). Toinen kysymys, johon voidaan puuttua menestyksellisesti yhteisön tasolla on matkailun ulottuvuus eri väestöryhmille (nuoret, vanhukset ja vammaiset). Tässä yhteydessä on tärkeätä ottaa huomioon erityisesti edellämainittujen matkailijaryhmien odotukset, jotta matkailu olisi helpommin heidän ulottuvissaan, koska poistamalla liikkuvuuden fyysiset ja psykologiset esteet yhteisön toiminta voi auttaa matkailun laajentumista näihin ryhmiin. Näiden matkailijaryhmien erityistarpeiden tyydyttäminen voi myötävaikuttaa olennaisesti Euroopan matkailun laadun parantamiseen sekä unionin kansalaisten välisen solidaarisuuden vahvistamiseen. Yhteisön toimi keskittyy niiden ongelmien tunnistamiseen, joita näillä ryhmillä on matkailupalvelujen saatavuudessa, sekä innovatiivisia ja siirrettävissä olevia ratkaisuja tuottavien hankkeiden kehittämiseen. Yhteisön toimi voi molemmilla aloilla tuoda merkittävää lisäarvoa, sillä se käsittelee kaikkia jäsenvaltioita koskettavia asioita. Tässä yhteydessä on korostettava, että samanlaisia toimia on toteutettu menestyksekkäästi matkailua koskevassa toimintasuunnitelmassa. Toimi Eri matkailumuotojen sekä erityisten matkailijaryhmien (kuten nuoret, vanhukset ja vammaiset) kohtaamien suurimpien euroopanlaajuisten esteiden tunnistaminen ja tarkoituksenmukaisten vastatoimien kehittäminen. D. KOLMANSISTA MAISTA TULEVIEN MATKAILIJOIDEN MÄÄRÄN LISÄÄMINEN D. l Euroopan edistäminen matkakohteena Tiettyjä markkinoita koskevat edistäminen matkakohteena, ovat tärkeitä tekijöitä pyrkimyksissä houkutella matkailijoita kolmansista maista mantereellemme. toimenpiteet, erityisesti Euroopan 16 Julkisen alan asema matkailun edistämisessä on yleisesti todettu ja tunnustettu. Tämä tehtävä voidaan toteuttaa paikallisella ja alueellisella tasolla, samoin kuin kansallisella ja ylikansallisella tasolla. Julki sellaal alla pidetään ensisijaisen tärkeänä toimimista yksityisen alan tukena, lähinnä matkailualan monimuotoisuuden ja alakohtaisuuden vuoksi, joka voi estää yhtenäisen kuvan luomista tai täsmällisten viestien aikaansaamista muiden kuin jäsenvaltioiden markkinoilla. Tätä tehtävää hoitavat useimmissa tapauksissa kansalliset matkailuelimet (NTO), jotka harjoittavat omia markkinointitoimiaan. Vaikka on täysin selvää, että kansallisen matkailuelimen tehtävä on markkinoida maata ja sen alueita, on myös tunnustettu se, että maat voivat työskennellä tehokkaasti yhdessä ylikansallisen matkakohteen markkinoinnissa. Eurooppaa pidetään tällaisena kohteena sekä vakiintuneilla markkinoilla, kuten USAssa, että Japanin kaltaisilla nopeasti kasvavilla markkinoilla. Nykytilanteessa kukin jäsenvaltio harjoittaa omia markkinointitoimiaan. Tämän ohella Euroopan matkailukomitea (ETC) jatkaa edistämiskampanjoitaan, jotka kuitenkin kattavat unionin jäsenvaltioiden lisäksi monia muitakin maita. Nimenomaan tämä tilanne voisi oikeuttaa kampanjat ja muut tukitoimet Euroopan unionin tasolla, mikä korostaisi Euroopan kiinnostavuutta ja hyödyttäisi suuresti EU:n matkailuteollisuutta. ei tavoitteena Toimenpiteiden ole korvata Euroopan yksittäisten maiden markkinointi pyrkimyksiä tai tarj ota millekään maalle erityistä matkailunedistämisainei stoa Tavoitteena on pikemminkin Euroopan monimuotoisuuden ja moniarvoisuuden esille tuominen ja monien mahdollisuuksien esitteleminen jäsenvaltioiden ulkopuolelta tuleville matkailijoille. Olisi myös huomattava, että vuonna 2000 ja ennen sitä järjestettävät tilaisuudet ja tapahtumat tarjoavat huomattavia mahdollisuuksia jäsenvaltioiden ulkopuolelta tulevien matkailijamäärien lisäämiseen. Ehdotetuntyyppisen toimen voidaan sen vuoksi sanoa antavan täydentävän kehyksen sekä jäsenvaltioiden että yksityisten toimijoiden yksittäisille toimille. Nämä elimet haluavat ehkä myös täydentää EU:n laajuisia toimia yhdistämällä omat edistyspyrkimyksensä. Toimet perustuvat seuraaviin periaatteisiin: pitemmän aikavälin aj attelutapa j a sitoutuminen, keskitetty lähestymistapa, johon kuuluu pieni määrä hyvin määriteltyjä toimia, teollisuuden kumppanuuksien edistäminen, EU:n varat ovat "alkupääomaa", jotka edistävät lisätuen saamista (sponsorointia) ja antavat siten lisäarvoa. Komissio työskentelee tiiviissä yhteistyössä kansallisten matkailujärj estojen ja muiden Euroopan matkailunedistämiselinten kuten ETC:n kanssa seuraavissa asioissa: matkailunedistystä koskevien yleisten suuntaviivojen määrittely, yhteisten toimintastrategioiden kehittäminen ja täytäntöönpano, toimenpiteiden, mukaan lukien myönteisten oheisvaikutusten, arviointi muilla edistämisen tasoilla. 17 Yhteistyö komission ja sen kumppanien välillä olisi virallistettava puitesopimuksella, jossa määritellään tällaisen edistämistoiminnan edellytykset. Tehokkuuden vuoksi komission osallistumisen tällaiseen yhteistyöhön olisi sidottavakaikkia osapuolia, jotka ovat hyväksyneet päätöksenteon määräenemmistöllä. Toimi Monivuotisten edistämiskampanjöiden tukeminen tärkeimmissä lähtömaissa ja/tai uusilla esiin tulevilla alueilla kampanjaan osallistuvien tukijoiden tuella. 18 Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI ensimmäisestä monivuotisesta ohjelmasta Euroopan matkailun edistämiseksi PHILOXENIA (1997-2000) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 235 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen(1), ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(2), ottaa huomioon talous-ja sosiaalikomitean lausunnon(3), ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon(4), sekä katsoo, että matkailun kasvavan merkityksen ja luonteen vuoksi todetaan sen voivan osaltaan vaikuttaa yhteisön tavoitteiden toteutumiseen ja erityisesti kasvuun ja työllisyyteen, taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistamiseen sekä eurooppalaisen identiteetin edistämiseen, yhteisön toimenpiteillä olisi edistettävä eurooppalaisen matkailun laatua ja kilpailukykyä yhdistämällä samanaikaisesti matkailijoiden luonnonvarojen, yhdyskunnan perusrakenteiden ja kulttuurivarojen järkevä käyttö ja myötävaikutetaan siten matkailun tasapainoiseen ja kestävään kehitykseen, tarpeisiin vastaaminen ja neuvosto on tehnyt 13 päivänä heinäkuuta 1992 päätöksen 92/421 /ETY*5) yhteisön toimintaohjelmastamatkailun edistämiseksi (1993 - 1995),j onka voimassaolo päättyi 31 päivänä joulukuuta 1995, mainitun päätöksen puitteissa komissio on antanut Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle vuosikertomukset matkailua koskevista yhteisön toimenpiteistä vuosina 1993 ja 1994, (i) (2) (3) (4) (5) EYVL N:o L 231, 13. 08. 1992, s. 26 19 sosiaalikomitealle mainitun päätöksen puitteissa komissio on antanut Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja toteutetun toimintaohjelman täytäntöönpanosta arviointikertomuksen, johon sisältyy ulkopuolisen arviointi, sekä alueiden komitealle matkailun edistämiseksi komissio on antanut vihreän kirjan unionin asemasta matkailualalla, joka pani alulle syvän ja laajan kuulemismenettelyn, jonka Euroopan matkailufoorumissa 8 päivänä joulukuuta 1995 esitellyt johtopäätökset osoittavat, että vallitsee yksimielisyys suotavuudesta varmistaa yhteisön toimien jatkuvuus matkailualalla, tarpeesta järkeistää ja mahdollisuudesta syventää ne, Euroopan parlamentti päätöslauselmissaan 18 päivältä tammikuuta 1994(6), 15 päivältä joulukuuta 1994(7) ja 13 päivältä helmikuuta 1996(8) sekä talous- ja sosiaalikomitea lausunnoissaan 15 päivältä syyskuuta 1994(9)ja 14 päivältä syyskuuta 1995(10) ovat vahvistaneet tarpeen tukea yhteisön toimia matkailun edistämiseksi ja edellyttäneet todellista keskipitkän ja pitkän ajan matkailustrategiaa; alueiden komitea lausunnossaan 16 päivältä marraskuuta 1995(11) katsoo, että aktiivisempi ja paremmin yhteensovitettu yhteisön osallistuminen on tarpeen matkailun voimakkaan kehityksen ja matkailutoiminnan laajuuden tasalla pysymiseksi, on tarpeellista, että tämän ohjelman mukaan toteutettavat toimet ovat yhdenmukaisia j a toisiaan täydentäviä yhteisön muiden matkailua koskevien ohjelmien ja aloitteiden kanssa, komissiota avustaa neuvoston päätöksellä 86/664/ETY perustettu neuvoa-antava komitea(12); vastaavasti päätöksen 92/421/ETY 3 artiklan 2 kohdalla perustetun komitean tulisi lakata toimimasta, tässä päätöksessä vahvistetut toimenpiteet, jotka ovat perustamissopimuksen 3 b artiklan toisen kohdan toissijaisuusperiaatteen mukaisia, lisäävät asianomaisten pyrkimyksiä paikallisella, alueellisella ja kansainvälisellä tasolla Jolloin Euroopan matkailuala parantaa heikkoja kohti aan ja käyttää hyväksi valtavia mahdollisuuksiaan, yhteisön olisi edistettävä matkailua koskevan tietämyksen lisäämistä, jotta päätöksentekijät voisivat suunnitella paremmin strategiansa ja arvioida niiden toteuttamisen vaikutusta, vahvistetulla yhteistyöllä olisi varmistettava oikeudellinen ja taloudellinen matkailua edistävä ympäristö Euroopan matkailualan suorituskyvyn vaalimiseksi, yhteisön olisi parannettava Euroopan matkailun laatua innovatiivisilla j a kannustavilla toimilla, jotka liittyvät kestävän matkailun edistämiseen ja matkailun esteiden poistamiseen, Euroopan edistämisen matkailukohteena olisi matkailijoiden määrää, lisättävä kolmansista maista tulevien (6) EYVL N:o C 44, 14. 2. 1994, s. 61 (7) EYVL N:o C 18, 23. 1. 1995, s. 159 (8) EYVL N:o C (9) EYVL N:o C 393, 31. 12. 1994, s. 168 (10) EYVL N:o C 301, 13. 11. 1994, s. 68 (11) EYVLN:oC (12) EYVL N:o C 384, 31. 12. 1986, s. 52 20 matkailun tärkeyden takia Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneille maille sekä Kyprokselle ja Maltalle tämän ohjelman olisi oltava avoin myös kyseisille maille, erityistä huomiota kiinnitetään Euroopan unionin ja Välimeren alueen yhteistyön puitteissa toteutettuihin matkailualan toimiin ja aloitteisiin, kuten on esitetty Barcelonan julistuksessa ja 27 ja 28 päivinä marraskuuta 1995 hyväksytyssä työohjelmassa, ottaen huomioon arvioinnin edellisen toimintaohjelman matkailun edistämiseksi täytäntöön panemisesta ja tällä alueella tähän mennessä kertyneen yhteisön kokemuksen, on sen vuoksi tarpeen hyväksyä monivuotinen ohj elma nelj än vuoden aj aksi j a myöntää sille riittävät varat sen tavoitteiden saavuttamiseksi, ja perustamissopimuksessa ei ole muita valtuuksia tämän päätöksen tekemiseksi kuin 235 artiklassa olevat, ON TEHNYT SEURAAVAN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Monivuotinen ohjelma matkailun edistämiseksi (PHILOXENIA) hyväksytään neljän vuoden ajaksi 1 päivästä tammikuuta 1997. 2 artikla 1. Edellä 1 artiklassa tarkoitettuun ohjelmaan sisältyvät liitteessä määritellyt toimet, ohjelman yleisenä tavoitteena on yhteensovittamisella ja yhteistyöllä kehittää Euroopan matkailun laatua ja kilpailukykyä, kasvun ja työllisyyden edistämiseksi. Ohjelman erityistavoitteet ovat seuraavat: - matkailualan tietämyksen parantaminen; - matkailun oikeudellisen ja taloudellisen ympäristön parantaminen; - Euroopan matkailun laadun parantaminen; - kolmansista maista tulevien matkailijoiden määrän lisääminen. 2. Talousarvioviranomainen vahvistaa jokaiseksi varainhoitovuodeksi käytettävät varat. 3 artikla 1. Yhteisön rahoitusavun myöntämisen muita kuin perustamissopimuksen 3 b artiklan toisessa kohdassa mainittuja perusteita ovat seuraaviin seikkoihin liittyvät perusteet: luonteeltaanmahdollisimmanylikansallinenkumppanuuteenperustuvalähestymistapa; - kustannus/hyöty -suhde; - - merkittävä vaikutus yhteisön matkailuun tai ainakin siirrettävyys tälle tasolle; - kestävän kehityksen periaatteen huomioon ottaminen. 21 2. Toimet toteutetaan yhteistyössä kansallisten viranomaisten j a tarvittaessa myös alueellisten ja/tai paikallisten viranomaisten kanssa ottaen huomioon matkailun merkitys alueelliselle ja/tai paikalliselle kehitykselle. Hyväksytään 5 artiklan 2 kohdassa määritellyn menettelyn mukaisesti seuraavaa. 4 artikla tärkeysjärjestys toimien valinnassa; yhteisön tukea koskevien hakemusten jättämiseen liittyvät menettelyt; poikkeuksellisissa olosuhteissa yhteisön tuki, joka myönnetään muille kuin liitteessä luetelluille toimille, jos ne ovat 2 artiklassa vahvistettujen tavoitteiden ja ensimmäisen luetelmakohdan tärkeysjärjestyksen mukaisia. 5 artikla 1. Komissiota avustaa päätöksellä 86/664/ETY perustettu matkailualan neuvoa-antava komitea. Päätöksen 92/421 /ETY 3 artiklan 2 kohdassa perustetun komitean toiminta lakkaa. 2. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea jonka lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, tarvittaessa äänestetty ään, antaa, puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto merkitään pöytäkirjaan; lisäksi jokaisella jäsenvaltiolla on oikeus pyytää, että sen kanta merkitään pöytäkirjaan. Komission on, niin suurelta osin kuin mahdollista, otettava huomioon komitean lausunto. Komission on ilmoitettava, millä tavoin lausunto on otettu huomioon. 6 artikla 1. Tämä ohjelma on avoin Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneiden maiden osallistumiselle assosiointisopimusten yhteisön ohjelmiin osallistumista koskevissa, kyseisten maiden kanssa tehtävissä lisäpöytäkirjoissa vahvistetuin edellytyksin. 2. Tämä ohjelma on avoin Kyproksen ja Maltan osallistumiselle lisämäärärahojen perusteella samoin edellytyksin kuin mitä sovelletaan ETA-sopimukseen kuuluviin EFTA-maihin kyseisten maiden kanssa sovittavien menettelyjen mukaisesti. 7 artikla Joka vuosi ohjelman hyväksymispäivästä komissio esittää yhteisön hyväksymät ja toteuttamat matkailuun vaikuttavat pääasialliset toimenpiteet kertomuksessa Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous-ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle. 22 8 artikla Komissio arvioi säännöllisesti ohjelman tuloksia. Tämä arviointi käsittää mahdollisuuksien mukaan ohjelman mitattavissa olevat tuotokset ja se tehdään 3 artiklassa vahvistettujen perusteiden mukaisesti. Tämän arviointimenettelyn perusteella komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle sekä tiedoksi talous-ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle välikertomuksen viimeistään kolmen vuoden kuluttua ohjelman alkamisesta, sekä lopullisen kertomuksen kahdentoista kuukauden kuluessa ohjelman päättymisestä. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta puheenjohtaja 23 LITTE TOIMET EUROOPAN MATKAILUN EDISTÄMISEKSI A. Matkailualan tietämyksen parantaminen AI Matkailuun liittyvän tiedon kehittäminen - Matkailua koskevan Euroopan tilastojärjestelmän yhdistäminen, luotettavien ja ajan tasalla olevien tilastotietojen saatavuuden parantaminen. - Kirjoituspöytä-ja kenttäanalyysien ja tutkimusten kehittäminen ottaen huomioon matkailuelinkeinon tarpeet. A. 2 Matkailua koskevan tiedon kerääminen muista lähteistä - Matkailun eurooppalaisen tutkimus- ja dokumentaatioverkoston perustaminen. A. 3 Matkailuun liittyvien yhteisön toimenpiteiden arvioinnin helpottaminen - Oikeudellisen ja taloudellisen valvontajärjestelmän perustaminen matkailuun liittyvien yhteisön toimenpiteiden järjestelmällisen arvioinnin mahdollistamiseksi. B. Matkailun oikeudellisen ja taloudellisen ympäristön parantaminen R1 Yhteistyön vahvistaminen jäsenvaltioiden, elinkeinonja muiden osallisten kanssa - Säännöllisten kokousten järjestäminen ja niiden seuranta asianosaisten kanssa yhteistyön vahvistamiseksi Euroopan tasolla ja yhteisön aloitteita (tekniset/temaattiset kokoukset, pyöreän pöydän keskustelut, eurooppal ai setfoorumit) koskevan tietoisuuden lisäämiseksi. C. Euroopan matkailun laadun parantaminen Cl Kestävän matkailun edistäminen - Matkailijavirtojen pätevään hallinnointiin tähtäävien paikallisten aloitteiden tukeminen ja niiden verkottamisen rohkaiseminen. - Majoitustilojen ympäristöystävällisten hoitojärjestelmien toteuttamisen tukeminen. - "Matkailun ja ympäristön eurooppalainen palkinto" -kilpailun järjestäminen (joka toinen vuosi). C. 2 Esteiden poistaminen matkailun kehittämiseltä - Eri matkailumuotcjen sekä erityisten matkailijaryhmien (kuten nuoriso, vanhukset ja vammaiset) kohtaamien tärkeimpien Euroopan tasoisten esteiden tunnistaminen ja tarkoituksenmukaisten vastatoimien kehittäminen. 24 D. Kolmansista maista tulevien matkailijoiden määrän lisääminen D. l Euroopan edistäminen matkakohteena - Monivuotisten edistämiskampanjoiden tukeminen tärkeimmissä lähtömaissa ja/tai uusilla esiin tulevilla alueilla kampanjaan osallistuvien sponsorien tuella. 25 RAHOITUSSELVITYS 1. TOIMEN NIMI EHDOTUS NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI ENSIMMÄISEKSI MONIVUOTISEKSI OHJELMAKSI EUROOPAN MATKAILUN EDISTÄMISEKSI (1997 - 2000) - PHILOXENIA 2. BUDJETTIKOHTA B5 - 325 3. OIKEUDELLINEN PERUSTA EUROOPAN YHTEISÖN PERUSTAMISSOPIMUKSEN 235 ARTIKLA 4. TOIMEN KUVAUS 4. 1 Yleinen tavoite Edistää Euroopan matkailun edesauttamiseksi. laatua ja kilpailukykyä kasvun ja työllisyyden 4. 2 Kesto Neljä vuotta: 1997 - 2000 5. MENOJEN TAI TULOJEN LUOKITTELU 5. 1 Ei-pakolliset menot 5. 2 Jaksotetut määrärahat 6. MENOJEN TYYPPI - Julkisen ja/tai yksityisen sektorin kanssa toteutettavan yhteisrahoituksen tuki (60 prosenttiin saakka hyväksyttävistä kuluista). Tuki myönnetään Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä säännöllisesti julkaistun ehdotuspyynnön perusteella esitettyjen hankkeiden valinnan jälkeen. - Sellaisten komission puolesta suoritettavien toimien ostot tai tuki (100 prosenttiin saakka), joita ei niiden erityisalan vuoksi voida toteuttaa muutoin. Tällaisia toimia ovat tutkimukset, kokoukset, yhteisön matkailualalla suorittamien toimien tulosten levittämiseen tähtäävät tiedotus-ja julkaisuvälineet. Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä säännöllisesti julkaistun tarjouspyynnön perusteella esitettyjen hankkeiden valinnan jälkeen myönnetyt menot. Viimeksi mainitun menoerän yhteissumma ei ylitä 30 prosenttia ohjelman toteuttamiseen vaaditusta yhteissummasta. 26 7. BUDJETTIVAIKUTUS 7. 1 Toimen kokonaiskustannusten laskentatapa (yksittäisten ja kokonaiskustannusten välinen yhteys) Kustannusarvio perustuu sekä tähän mennessä kertyneeseen kokemukseen edellisten varainhoitovuosien täytäntöönpanosta sellaisena kun sen on arvioitu olevan matkailun edistämistä koskevan toimintaohjelman arvioinnissa (neuvoston päätös 92/42l/ETY) että toimen keskitettyä lähestymistapaa seuraavaan varojen rationalisoidumpaan käyttöön. Kokonaiskustannusten laskentatapa perustuu kunkin jäljempänä esitellyn toimen tarpeiden yksityiskohtaiseen arviointiin siten, että huomioon otetaan kyseisen toimen erityisluonne ja -ala. 27 7. 2 Kustannusten jaottelu toimittain viitteellisiä summia maksusitoumusmäärärahat miljoonina ecuina (nykyisillä hinnoilla) 0,04 0,35 0,06 p. m. p. m. 1999 1997 1998 0. 1(c) 0,5 0,2 0,5 0,2 0,53 0,2 0,45 0,25 2000 Yht. l,980(a) 0,85(b) JAOTTELU A. Matkailualan tietämyksen parantaminen Tilastot, tutkimukset Matkailun eurooppalainen tutkimus-ja dokumentaatiokeskusten verkko Oikeudellinen ja taloudellinen valvontajärjestelmä B. Matkailun oikeudellisen ja taloudellisen ympäristön parantaminen Rl Yhteistyön vahvistaminen jäsenvaltioiden, elinkeinon ja muiden osallisten kanssa 1. 515(d) Säännöllisten kokousten järjestäminen ja seuranta C. Euroopan matkailun laadun parantaminen Cl Kestävän matkailun edistäminen Matkailijavirtoja ja verkottamista koskevat paikalliset aloitteet Ympäristöystävälliset hoitojärjestelmät Eurooppalainen palkinto "matkailuja ympäristö" C2 Esteiden poistaminen matkailun kehittämiseltä Parhaiden käytäntöjen edistäminen D. Kolmansista maista tulevien matkailijoiden määrän lisääminen D. l Euroopan edistäminen matkakohteena Edistämiskampanjat YHTEENSÄ Pm ML 1. 0 p. m. 1,0 Mii 7,615 25,0 1,0(0 2. 0(g) _pjn. 4,045 4,0 6,160 3,6 7,180 0,5 p. m. | 3,955(h) 0A 1,0 5. 0(e) 0,455 0,415 p. m. 0,40 0,35 2,0 0,5 2,0 2,0 1,0 1. 0 (a) Osuus Eurostatin kanssa tehtävästä yhteistyöstä 200 000 ecua per vuosi (1998 - 2000). Vuoden 1995 sitoumukset kattavat jo vuoden 1997. Osuus eurobarometrista, neljän tutkimuksen 10 kysymysryhmästä (kulut per kysymys 10 000 ecua). 200 000 ecua arvioitu kahdelle tutkimukselle per vuosi. Tiedon levittämiseen suunniteltu 12 julkaisua, joiden kulut per julkaisu (OPOCE:n kautta) keskimäärin 15 000. (b) Osuus verkon perustamisesta ja seurannasta 250 000 ensimmäisenä vuotena, 200 000 (per vuosi) seuraavina vuosina. (c) Ohjelmistojen mukauttaminen tekniseksi tukivälineeksi 40 000. Matkailuohjelman ulkoinen arviointi 60 000. (d) Painettu/elektroninen uutiskirje, kulut vuodessa 43 750 (175 000). 12 julkaisuopasta, kertomukset OPOCE:n kautta, keskimäärin 15 000 (180 000). Vuosittaisen eurooppalaisen foorumin (500 - 600 osanottajaa) järjestäminen 140 000 per vuosi x 4 (560 000). Osallistuminen erilaisille keskeisille kansainvälisille matkailumessuille (näyttelyosastot ja seminaarit) 12 x 50 000 (600 000). 28 (e) Verkko 200 000; osuus 20 keskeisestä eurooppalaisesta hankkeesta (keskimäärin hanketta kohden 240 000). (f) Osuus 10 eurooppalaisesta hankkeesta (keskimäärin hanketta kohden 100 000). (g) Summa kahdesta tapahtumasta: osuus jäsenvaltioille [UK, F, I, E, D] = 120 000 x 5; L = 48 000; muut 96 000 x 9, teknisen avun konsulttiyhtiö 488 000. (h) 15 eurooppalaista hanketta (keskimäärin 263 000). (i) Kampanjat: lisätään 8,6 milj. ecua sponsorointikuluja (kampanjan kokonaiskulut 17,2 milj. ecua): • päivittäin ilmestyvien sanomalehtien luomat 1066 666 kontaktia (kulut per kontakti 3 ecua) = 3,2 milj. ecua aikakauslehtien luomat 700 000 kontaktia (kulut per kontakti 10 ecua) = 7 milj. ecua ilmaisten puhelinsoittojen luomat 582 666 kontaktia (kulut per kontakti 12 ecua) = 7 milj. ecua • • (tämä edustaa noin 1 0 - 15 prosenttia Japanista ja Yhdysvalloista tulevasta matkailusta). 29 7. 3 Maksusitoumusmäärärahojen ja maksumäärärahojen aikataulu Maksusitoumusmäärärahat Maksumäärärahat 1997 1998 1999 2000 seuraavina vuosina Yhteensä miljoonina ecuina 1998 7,180 3,180 2,5 1,5 p. m. 7,180 1999 6,160 - - 2,9 2,0 1,260 6,160 2000 7,615 Yht 25,0 - - - 3,5 4,115 7,615 1,45 4,58 6,595 7,0 5,375 25,0 1997 4,045 1,45 1,4 1,195 p. m. p. m. 4,045 8. PETOKSIA EHKÄISEVÄT TOIMENPITEET Suunnitellut erityiset valvontatoimenpiteet Kaikkien yhteisön rahoitusta saavien toimien täytäntöönpano aloitetaan julkaisemalla tarjouspyyntö ja ehdotuspyyntö virallisessa lehdessä. Komission yksiköt tarkastavat ennen maksun suorittamista työsuoritusten saamisen, tilattujen tarvikkeiden toimituksen tai tukien hyväksyttävän käytön ottaen huomioon sopimuksiin liittyvät taloudelliset periaatteet ja moitteettoman rahoitus- tai kokonaishallinnon velvoitteet, vaatimukset. Petoksia ehkäisevät loppukertomusten toimittaminen jne. ) on sisällytetty kaikkiin komission ja edunsaajan välillä tehtyihin sopimuksiin. toimenpiteet (valvonta, väli- ja 9. KUSTANNUS/TEHOKKUUS -ANALYYSIN OSATEKIJÄT 9. 1 Määrälliset erityistavoitteet; kohdeväestö Ehdotuksen tavoitteisiin ja toimiin on sisällytetty sekä vihreän kirjan unionin merkityksestä matkailussa (KOM(95) 97 lopull. , 4. 4. 1995) perusteella syntyneen kuulemisen tulokset että ulkopuolisen konsultin suorittamaan itsenäiseen arviointiin perustuvan arvioinnin tulokset vuosien 1993 - 1995 toimintaohjelmasta matkailun edistämiseksi. Ehdotetussa ohjelmassa suunniteltuj en toimenpiteiden keskeisillä sij oilla on yhteistyö toiminnan pääperiaatteena ja kumppanuus toimintamenetelmänä. Tämän on tarkoitus varmistaa toimenpiteiden tehokkuus. Erityisesti tämä koskee laukaisevia ja katalyyttisia toimia, joiden tarkoituksena on täydentää ja tehdä tehokkaammiksi muiden politiikkojen ja yhteisön ohjelmien puitteissa aloitettuja toimia, sekä kansallisen ja alueellisen tason toimenpiteitä. Tämän ohjelman yleinen tavoite ja erityistavoitteet on nähtävä tässä yhteydessä. Yhtäältä niissä otetaan huomioon kunkin hallinnollisen tason vastuu ja toisaalta tarve optimoida toimien vaikutus kyseessä olevaa ohjelmaa pidemmälle. Siten ohjelma on vain näiden lukuisten aloitteiden laukaiseva tekijä. 30 Ehdotetut toimet keskittyvät tekniseen lähestymistapaan, jonka tavoitteena on: mahdollistaa tutkimusten ja yleisesti kiinnostavien tutkimusten suorittaminen Euroopan matkailun alalla; edistää kokemusten ja hyvien käytäntöjen vaihtoa sekä vastuullisten julkisten viranomaisten että jäsenvaltioiden matkailutoimijoiden keskuudessa; rohkaista havainnollisten, Euroopan tasolla esikuvallisten toimintojen ja hankkeiden perustamista. Kohdeväestö Periaatteessa aiottu toimi voi olla kiinnostava koko EU:n matkailuelinkeinolle sekä julkisille viranomaisille kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla. Matkailuun suoraan liittyvät toimet edustavat yli yhdeksää miljoonaa suoraa työpaikkaa (eli kuutta prosenttia kokonaistyöllisyydestä), 5,5 prosenttia BKT:sta ja 1/3 palvelujen viennistä. Yli kahden miljoonan yrityksen arvioidaan olevan suoranaisesti mukana matkailutoiminnassa. Tätä taustaa vasten ja ottaen huomioon saatavilla olevat inhimilliset ja taloudelliset voimavarat sekä varojen ja aloitteiden hajaantumisen välttämiseksi ja niiden vaikutuksen maksimoimiseksi, varat ja aloitteet keskitetään keskisuuren ja suuren mittakaavan toimiin, joissa osallisina ovat kunkin alueen tärkeimmät toimijat. Esimerkiksi vuosittaisen eurooppalaisen foorumin, johon osallistuu yli 500 merkittävää eurooppalaista matkailualan päätöksentekijää ja jossa ovat yhteistyössä ja mukana edustavimmat ammattiliitot ja -järjestöt (Euroopan tasolla toimii noin 40 matkailualalla), järjestäminen varmistaa suoran kerrannaisvaikutuksen koko edustettuun väestöön; paikallisten viranomaisten osalta on odotettavissa, että matkailusta eniten riippuvat alueet hyötyvät ohjelman toimenpiteistä; osallistuminen kolmille maailmanlaajuisille matkailumessuille ja niiden seurantaan varmistaa laajat suorat yhteydet vierailijoihin ja näytteilleasettajiin, yhteensä yli 300 000 ihmiseen 9. 2 Toiminnan perustelut Yleensämatkailuelinkeinoaluonnehtiisenheterogeenisuusjalukuisiamatkailuaedistäviätoimia niiden hajanainen luonne. Sen vuoksi on tarpeen investoida yhteisön tason ohjelmaan, jonka tavoitteena on edistää toimien parempaa yhteensovittamista. Ehdotetun ohjelman puitteissa aiotut toimet täydentävät: kansallisen tason toimenpiteitä, jotka kaikissa jäsenvaltioissa pyrkivät tähdentämään matkailun taloudellista ja yhteiskunnallista merkitystä, kehittämään rakenteellista yhtenäisyyttä ja edistämään tämän alan ammatillista edustavuutta samalla parantaen asiakkaille tarjotun palvelun laatua; yhteisön toimivallasta tai sen erityispolitiikkojen täytäntöönpanosta johtuvia yleisiä toimenpiteitä (katso KOM(96) 29 lopull, 5. 2. 1996). 9. 3 Toiminnan seuranta ja arviointi On suunniteltu monenlaisia toimia, joilla varmistetaan suoritettujen toimien arviointi: suoritettavien toimien kustannus/hyöty -analyysi 31 valvonnan vahvistaminen tutkimusten ja hankkeiden valinnan ja seurannan osalta "suoritusindikaattorien" käyttö kunkin suunnitellun toimityypin osalta suhteessa sen erityistavoitteeseen. Tämän lisäksi tuotetaan seurantakertomus ja lopullinen arviointikertomus, viimeksi mainittu ulkopuolisen arvioinnin perusteella. Ohjelman hyväksymisen jälkeen vahvistettava kyseiset neljä vuotta kattava aikataulu tai tarkistettavissa oleva suunnitelma, johon sisältyvät siihen liittyvät hallinnolliset ja arviointivaiheet, varmistaa ohjelman paremman hallinnon ja sen täytäntöönpanon valvonnan, erityisesti vaadittavien taloudellisten sitoumusten/maksujen suhteen. Kuulemismenettelyn (jossa ovat mukana sekä jäsenvaltiot, elinkeino että muut asianosaiset) vahvistaminen varmistaa ohjelman avoimemman ja täytäntöönpanon. tehokkaamman seurannan ja Ex post soveltamiseen ottaen huomioon toimien tulokset ja tuotokset ohjelmassa erityistavoitteiden saavuttamisessa. -arviointimenetelmä perustuu objektiivisten määrällisten osoitinten joukon ilmaistujen 32 Tärkein lopullinen tuotos Erityiset / välittömät tavoitteet / Toimet A. Matkailualan tietämyksen parantaminen A. 1 Matkailuun liittyvien analyysien kehittäminen Euroopan tilastojärjestelmän yhdistäminen Tutkimusten, kirjoituspöytä-ja kenttäanalyysien kehittäminen Matkailun kysynnän ja tarjonnan perusindikaattorien tietokannan täydentäminen; matkailuosa eurobarometrissa, kirjoituspöytä-ja kenttäanalyysitja markkinoille suuntautuneet kertomukset; viestintävälineiden tuotanto I I T + 3). A. 2 Muista lähteistä peräisin olevan tiedon kerääminen Eurooppalaisen tutkimus-ja dokumentaatioverkon merkityksellisistä perustaminen interaktiivinen verkko / tieto muista lähteistä Tärkeimmät tulosindikaattorit Kattavuus: mukana olevien muuttujien (vähintään 64) ja maiden (kaikki EU-EFTA- maat) määrä; varmistetun maantieteellisen jaottelun taso (NUTS II/III); Luotettavuus: ilmoitettu virhemarginaali ( 3 -5 %), %:a katetusta suhteellisesta kokonaisperusjoukosta, Pääsy/käyttö: eri työvälineiden tehokas käyttö: julkaisujen määrä ja jaksoittaisuus (tilastot: 2 / vuosi, 1/ kuukausi; tutkimukset: 3 / vuosi) viitejakson ja tiedon saatavuuden välillä oleva aika (viralliset tilastot: T + 9 vuosittainen, T + 3 kuukausittainen; EU tutkimus Tehokas kattavuus (vähintään 60 % merkityksellisen tiedon viitteistä lähtöisin muista lähteistä). Verkon käyttö: osanottajien määrä verkossa (vähintään 50 vähintään kaikista EU-EFTA -maista), katettujen aiheiden vaihtelevuus (tyypeittäin: 60), panos-tuotos -"siirtojen" määrä (500). Vuosittainen arviointi tyytyväisyysasteesta käyttäjien keskuudessa suoritettavan kansainvälisen tutkimuksen perusteella. J 33 A3 Matkailuun liittyvien yhteisön toimenpiteiden arvioinnin helpottaminen Oikeudellisen ja taloudellisen valvontajärjestelmän perustaminen Ohjelmistojen kehittäminen seurantaj ärj estelmää varten; arviointilomakkeet EY. n toimenpiteiden vaikutuksesta matkailuun; säännöllinen raportointi yksiköiden väliselle ryhmälle Vai vontaj ärj estelmän määrittelemisen ja täytäntöönpanon viive (T + 9). Käsiteltyj en j a arki stoituj en asioiden määrä (200). Muut liittyvät komission yksiköt (kaikki). Tehokas käyttö (sisäinen tutkimus ty y ty väi syy sasteesta). Yksiköiden välisten kokousten jaksoittaisuus (4 / vuosi), osanottajien maaraja laajuus (vähintään 10 yksikköä) B. Matkailun oikeudellisen ja taloudellisen ympäristön parantaminen Rl Yhteistyön vahvistaminen jäsenvaltioiden, elinkeinonja muiden osallisten kanssa Säännöllisten kokousten järjestäminen ja seuranta Tapaamiset jäsenvaltioiden ja elinkeinon kanssa, raportointi niille, vuosikertomukset matkailuun liittyvistä yhteisön toimenpiteistä. Säännöllisten tapaamisten järjestäminen ja seuranta, osallistuminen tärkeimmille matkailumessuille, seminaareihin ja konferensseihin. Matkailuun liittyvien yhteisön toimenpiteiden täytäntöönpanoasteen parantaminen kansallisella tasolla; matkailuelinkeinoa helpottavien EY- yhteensopivien toimenpiteiden kehittäminen kansallisella tasolla. Tiedotuspyyntöjen, esitettyjen valitusten ja varmistetun seurannan määrä. Pyydettyjen / toimitettujen kertomusten kappalemäärä. Tapaamisten jaksoittaisuus (3 / vuosi jäsenvaltioiden kanssa, 3 / vuosi muiden kanssa); osallistujien maaraja laajuus (kaikki EU-EFTA -jäsenvaltiot, edustajat vähintään 40 järjestöstä). Tietoisuuden lisääntyminen matkailuun liittyvistä yhteisön toimenpiteistä, mitattu erityisen tutkimuksen perusteella. 34 C. Euroopan matkailun laadun parantaminen Cl Kestävän matkailun edistäminen Vierailijoiden hallintatekniikoita soveltavien paikallisten "laboratorioiden " verkko Innovatiivisten hankkeiden kehittäminen, verkottaminen Ympäristöystävällisten hoitojärjestelmien täytäntöönpano Jätettyjen hakemusten määrä, rahoitetuissa hankkeissa mukana olevien kumppaneiden maaraja merkitys per alue (kattavuus kaikki jäsenvaltiot); yhteisön rahoitustuen jälkeinen seuranta varmistettu Eurooppalainen palkinto "Matkailuja ympäristö" C. 2 Esteiden poistaminen matkailun kehittämiseltä Parhaiden käytäntöjen edistäminen /siirto Innovatiivisten hankkeiden kehittäminen rahoitetuissa hankkeissa mukana olevien kumppaneiden maaraja merkitys (kattavuus kaikki jäsenvaltiot), identifioitujen / sovellettujen mallien määrä; yhteisön rahoitustuen jälkeinen seuranta varmistettu (sovelletaan edelleen vähintään 60 % i dentifi oi dui sta i nnovati i vi si sta malleista) P. Kolmansista maista tulevien matkailijoiden määrän lisääminen D. l Euroopan edistäminen matkakohteena Monivuotiset edistämiskampanjat Markkinointi-, tiedotus-, edistämis-ja viestintävälineiden määritteleminen ja käyttö Kansainvälisten tulojen / menojen kasvuaste. Varmistettu sponsorointi %:eina kokonaisbudjetista (vähintään 50 %); kontaktien määrä suhteessa kohdeväestöön (10 - 15 %), kulut per kontakti; kattavuus varmistettu suhteessa koko kohdealueeseen, kansallisten ja alueellisten viranomaisten täydentävä käyttö varmistettu niiden erityiskampanjöiden puitteissa. 35 10 HALLINNOLLISET KULUT (TALOUSARVION A OSA PÄÄLUOKKA III) Tarvittavien hallinnollisten varojen todellinen hankinta riippuu komission vuotuisesta varojen myöntämiseen liittyvästä päätöksestä, ottaen huomioon erityisesti henkilöstön määrä ja budjettivallan käyttäjän myöntämät lisämäärärahat. Lisäpyyntö ei millään tavoin rajoita päätöstä, jonka komissio tekee varojen myöntämisen suhteen. 10. 1 Vaikutus henkilöstön määrään Työpaikan tyyppi Toiminnan hallintoon Lähde Kesto osoitettu henkilöstö pysyviä tilapäisiä PO:n tai ylimääräiset työpaikkoja työpaikkoja kyseisen yksikön varat nykyiset varat Virkamies tai määräaikaiseen henkilöstöön kuuluva A B C Muut varat Yhteensä 10 2 4 16 2 2 4 8 1 3 6 18 4 1 1 -4 2 Kuten yllä olevassa taulukossa on esitetty, ylimääräiset varat olisi saatava seuraavalla tavalla. yhteensä kuusi uutta työpaikkaa laaditun suunnitelman mukaisesti (4 A, 1 B, 1 C); näistä kuudesta työpaikasta neljä voidaan saada muuntamalla määrärahat viroiksi (TCE): 3A, 1 C. Koska 1997 tulee olemaan viimeinen TCE-ohjelman täytäntöönpanovuosi, siirron on tapahduttava 1997. Talousarvion suhteen inhimillisten voimavarojen nettokasvu rajoittuu siten 2 työpaikkaan. 36 10. 2 Ylimääräisten henkilöstövarojen vaikutus rahoitukseen Virkamiehet Määräaikaiseen henkilöstöön kuuluvat Muut varat (ilmoitettava budjettikohta) Summat 494 092 (ecua) Laskentamenetelmä 1 A x 72 778 1 B x 50 745 (per vuosi) 123 523 YHTEENSÄ 1 494 092 [ 123 523x4 10. 3 Muiden toiminnasta koituvien hallinnollisten kulujen kasvu (ecua) Budjettikohta (numeroja nimike) A 2510: - Neuvoa-antava komitea: edustaj at j äsenvaltioi sta (Vrt. päätösluonnoksen 3 art. 2 kohta) - Tekniset komiteat (Vrt. päätösluonnoksen liitteen 2 kohta) A-130 Summat 414 540 (125 100) Laskentamenetelmä 695 x 15 = 10 425 x 3(kokousta/vuosi) 31 2 7 5 x 4= 125 100 (289 440) 804 x 30 = 24 120 x 3 (kokousta/vuosi) = 72 360 x 4 = 289 440 192 000 500(keskimääräiset kulut / viricamatka) x 8 x 12 (keskimääräiset kulut / henkilö / vuosi) - 48 000 48 000x4=192 000 YHTEENSÄ 606 540 37 ISSN 1024-4492 KOM(96) 168 lopullinen ASIAKIRJAT H 16 Luettelonumero : CB-C0-96-211-FI-C ISBN 92-78-03851-2 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg 38


title: Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) laivanrakennukselle annettavasta tuesta

eurovoc_concepts:
OECD
State aid
competition law
international agreement
shipbuilding

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 30. 04. 1996 KOM(96) 309 lopull. 96/0165 (CNS) Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EYÏ laivanrakennukselle annettavasta tuesta (komission esittämä) Komission ehdotus laivanrakennuksen seitsemännen tukidirektiivin voimassaolon pidennyksestä 1. Johdanto 1. 1 Vuonna 1994 tehtiin OECD:ssä useiden vuosien neuvottelujen jälkeen kansainvälinen sopimus tavanomaisten kilpailuedellytysten noudattamisesta kaupallisessa laivanrakennus- ja -korjausteollisuudessa. Sopimuksen oli tarkoitus tulla voimaan 1 päivänä tammikuuta 1996. 1. 2 Laivanrakennuksen tuesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen N:o 3094/95 on tarkoitus tehostaa OECD:n sopimuksessa olevia valtion tukea koskevia määräyksiä. 1. 3 Asetuksen 10 artiklassa säädetään, että asetusta sovelletaan OECD:n sopimuksen voimaantulopäivästä alkaen yhdessä laivanrakennuksen tukidirektiivin (direktiivi N:o 90/684/ETY, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä N:o 94/73/EY) asiaan liittyvien säännösten kanssa ja että sitä sovelletaan toistaiseksi ja enintään 1 päivään lokakuuta 1996 saakka. 1. 4 1. 5 Pöytäkirjaan liittyvässä julistuksessa neuvosto ja komissio sopivat, että jos OECD:n sopimus ei ole astunut voimaan 1 päivään kesäkuuta 1996 mennessä, komissio esittää asianmukaiset ehdotukset, niin että neuvosto voi päättää ennen lokakuun 1 päivää 1996 kannasta, jonka Euroopan unioni ottaa. Teollisuusministerien neuvosto tarkasteli kokouksessaan 20 päivänä toukokuuta 1996 OECD:n sopimuksen ratifioinnin vaihetta. Se kehotti komissiota seuraamaan kehitystä tarvittaessa asianmukaisia ehdotuksia neuvoston aiempien päätelmien mukaisesti. lisäarviointeja asiasta sekä ja esittämään tarkasti 1. 6 Koska sopimuksen voimaantulosta on epävarmuutta, tässä asiakirjassa tarkastellaan tilannetta ja esitetään ehdotuksia laivanrakennuksen tulevaksi tukipolitiikaksi 1 päivän lokakuuta 1996 jälkeen siltä varalta, että OECDin sopimus ei tuohon päivään mennessä ole vielä tullut voimaan. 2. OECD:n sopimus 2. 1 OECD:n sopimuksessa kielletään yleisesti ottaen kaikki laivanrakennuksen tukitoimet lukuunottamatta tutkimus- ja kehitystoiminnan tukea, telakoiden sulkemiseen liittyvää sosiaalista tukea, OECD:n vuoden 1994 tarkistetun Understanding on Export Credits for Ships -kannanoton mukaisia vientiluottoja sekä laivoille samoin ehdoin ja edellytyksin myönnettyjä kotimaisia luottoja. 2. 2 Vaikka Euroopan unioni, Korea, Norja ja viime päivinä myös Japani ovat ratifioineet sopimuksen, Yhdysvaltain ratifiointia odotellaan vielä. OKCD:n kokouksessa joulukuussa 1995 sovittiin, että ratifioinnin uusi tavoitepäivä olisi viimeistään kesäkuun 15 päivä 1996 ja että sopimus astuisi voimaan 30 päivän kuluessa viimeisestä ratifioinnista, siis ennen 15 päivää heinäkuuta 1996. y\a. Komission saamien tietojen mukaan näyttää siltä, että vaikka Yhdysvaltain hallinto oli sitoutunut toimimaan ajoissa tapahtuvan ratifioinnin puolesta, ei ratifiointia tapahtunut odotusten mukaan määräaikaan mennessä tarpeellisen lainsäädännön hyväksymisen viivästyttyä. Tässä vaiheessa ei ole varmuutta siitä, milloin Yhdysvallat ratifioi sopimuksen. Näin ollen Euroopan unionin on valmisteltava varatoimenpiteitä. 3. Voimassaolevat valtiontukisäännöt 3. 1 3. 2 3. 3 3. 4 Kuten edellä kohdassa 1. 3 voimaantulon yhä viivästyessä neuvoston tukidirektiivin sääntöjä tälläkin hetkellä. todettiin, sovelletaan OECDrn sopimuksen laivanrakennuksen seitsemännen vuonna hyväksyttiin Direktiivissä jatketaan kuudennella tukidirektiivillä luotua politiikkaa. Kuudes vaikeassa tukidirektiivi markkinatilanteessa, joka aiheutui laivojen kysynnän laskusta ja telakoiden tuotantokyvyn nopeasta kasvusta erityisesti Kaukoidässä (missä kilpailijat saivat kotimaisia luottoja ja kotimaista tuotantoa suosittiin), mikä johti huomattavaan tarjonnan ja kysynnän väliseen epätasapainoon sekä alhaisiin hintoihin. Direktiivin päätavoite on siten ollut: epätavallisen 1986 laivanrakennusteollisuus tarjoamalla puolustautumiskeino turvata yhteisön epäreilua, kohtuuttomasta kustannukset alittavasta hinnoittelusta aiheutuvaa kilpailua vastaan ja säilyttämällä yhteisössä riittävä laivanrakennustoiminta niillä markkinoiden osilla, joilla yhteisö tahtoo säilyttää kilpailukykynsä tavanomaisilla markkinaehdoilla, teknisesti vähemmän monimutkaisten erikoisalusten markkinoilla; esimerkiksi vaativien, työtä rohkaista yhteisön suuntauksiin; laivanrakennuksen välttämätöntä sopeutumista näihin tarjota sisämarkkinoiden tavoitteiden mukaisesti samat kilpailuedellytykset, niin että yhteisön sisäinen laivanrakennusalan kilpailu tapahtuu reilulla ja tasa- arvoisella pohjalla. korjauksen) tuotantotukea Direktiivissä (4 artikla) laivanrakennuksen ja laivojen muutostöiden (mutta ei laivojen yhteiseen enimmäistukikartoon saakka, joka kuvastaa kilpailukykyisimpien yhteisön telakoiden kustannusten ja näiden telakoiden tärkeimpien kansainvälisten kilpailijoiden markkinahintojen erotusta; tällöin otetaan erityisesti huomioon ne markkinoiden osat, joilla yhteisön laivanrakennusyritykset ovat suhteellisesti kilpailukykyisimpiä. voidaan myöntää Tuotantotuen enimmäismäärää on tarkistettava vähintään kerran 12 kuukaudessa, millä varmistetaan, että yhteisön laivanrakennusteollisuuden kilpailukykyisimmät osat voivat säilyttää toimintansa epätavallisista maailmanmarkkinaoloista huolimatta; samanaikaisesti se kannustaa vähemmän tehokkaita telakoita ryhtymään tarpeellisiin tervehdyttämistoimiin. Tätä vahvistaa direktiivissä luotu laskevan tuen periaate. Enimmäismäärä, joka vuonna 1987 oli 28 prosenttia, on vähitellen laskettu nykyiseen 9 prosenttiin. 3. 5 Mahdollisimman suuren avoimuuden turvaamiseksi enimmäismäärä koskee kaikkea tuotantotukea, niin suoraa kuin epäsuoraakin. 3 artiklassa säädetään, että laivanvarustajille tai kolmansille osapuolille myönnettävän, laivojen rakentamiseen liittyvän tuen on myös noudatettava enimmäismääriä. Telakoille myönnettävän toimintatuen, joka ei liity yksittäiseen urakkaan, vaan joka myönnetään esimerkiksi tappioiden korvaamiseen tai pelastustuen muodossa, on myös noudatettava samaa enimmäismäärää. 3. 6 Ainoa enimmäismäärästä poikkeava toimintatuki on vuoden 1981 OECD:n Understanding on Export Credits for Ships -kannanoton mukainen luottojärjestely (4 artiklan 6 kohta) ja kehitysmaille kehitysapuna myönnettävä tuki (4 artiklan 7 kohta). 3. 7 Mahdollisimman suuren yhteisön sisäisen kilpailun varmistamiseksi direktiivin 4 artiklan 5 kohdassa säädetään, että yhteisön telakoiden kilpaillessa samasta sopimuksesta komissio puuttuu pyydettäessä asiaan sen varmistamiseksi, että tuki ei vääristä kilpailua. 3. 8 Direktiivissä esitetään myös selkeät investointitukia koskevat säännöt (6 artikla). Investointitukien on liityttävä rakenneuudistussuunnitelmaan, johon ei sisälly telakan tuotantokyvyn lisäystä tai jonka on liityttävä suoraan vastaavaan peruuttamattomaan kyseisen jäsenvaltion muiden telakoiden tuotantokyvyn laskuun; sulkemistukea (7 artikla) myönnetään sillä edellytyksellä että siitä seuraava tuotantokyvyn lasku on aitoa ja peruuttamatonta (laitoksen on pysyttävä suljettuna vähintään viisi vuotta eikä sitä saa avata uudelleen seuraavien viiden vuoden aikana eli yhteensä kymmeneen vuoteen ilman komission hyväksymistä); tutkimus- ja kehittämistukea (8 artikla) voidaan myös myöntää. Lisäksi direktiivissä (11 ja 12 artikla) säädetään jäsenvaltioiden ja ilmoitus- selontekovelvollisuudesta, jotta komissio voi valvoa sääntöjen noudattamista. prosentin Kahden viime vuosikymmenen aikana ja antanut yhteisölle vuosina telakoiden pelastamiselle viime säilyttää 3$ Komission käsityksen mukaan direktiivi on yleensä toiminut hyvin ja palvellut suurelta osin tarkoitustaan. Se on muodostanut avoimen ja vakaan kehyksen laajasti ottaen yhteisön mahdollisuuden osuutensa 20 Samalla on ollut mahdollista ryhtyä tarpeellisiin maailmanmarkkinoista. rakenneuudistuksiin. yhteisön (Esimerkiksi Länsi- laivanrakennusteollisuus on supistunut huomattavasti. Euroopassa (15 EU-maata ja Norja) on tuotantokyky laskenut vuoden 1975 8,5 miljoonasta 1994 4,2 miljoonaan Samana ajanjaksona on myös työvoima vähentynyt bruttorekisteritonniin. huomattavasti, kahdessatoista vanhassa EU:n jäsenmaassa vuoden 1975 lähes 209000 työntekijästä alle 68000 työntekijään vuonna 1994). Tämä lähestymistapa on suojelee laivanrakennusteollisuuttaan epärehelliseltä kilpailulta mutta ei samanaikaisesti pidä pystyssä kilpailukyvytöntä tuotantokykyä. kauppakumppaneillemme, bruttorekisteritonnista osoittanut yhteisö vuoden että 4. Tulevaisuuden politiikka 4. 1 OECD:n sopimuksen nopea voimaantulo on olennaisen tärkeää, jos pyritään normalisoimaan maailman laivanrakennusmarkkinat. Ratifioimalla sopimuksen yhteisö on jo osoittanut sitoutuvansa sopimukseen. Niin kauan kuin sopimuksen muut osapuolet eivät ole ratifioineet sitä ja jatkavat tukien myöntämistä ja muita markkinoita vääristäviä toimenpiteitä, on kuitenkin tarpeen säilyttää yhteisön telakoiden puolustuskeino epärehellistä kilpailua vastaan. Tämä on erityisen välttämätöntä, kun otetaan huomioon vallitseva markkinatilanne, joka joistakin rohkaisevista merkeistä huolimatta on edelleen vaikea. Olisi epäasianmukaista, että Euroopan unioni sellaisissa oloissa purkaisi olemassaolevat tukijärjestelynsä. 5. Ehdotus 5. 1 Edellä esitetty huomioon ottaen ehdotetaan, että tarvittaessa yhteisö valmistautuisi pitämään direktiivin voimassa kauemmin kuin 1 päivään lokakuuta 1996, jos OECD:n sopimuksen voimaantulo edelleen viivästyy. Koska nämä säännöt ovat yleisesti ottaen toimineet tyydyttävästi ja uudet tukitoimet on joka tapauksessa kielletty OECD:n loppuasiakirjan "jäadytysmääräyksillä", ehdotetaan, että direktiivin säännöt siinä tapauksessa pidettäisiin entisellään. Niihin sisältyy myös tuotantotuen enimmäismäärän alenemisen periaate. Tuen enimmäismäärän jatkuvan alentamisen tarkoitus olisi ennallaan, mutta todellinen tukitaso riippuisi markkinatilanteesta ja kustannusten ja hinnan välisen erotuksen suuruudesta. sopimusta koskevien neuvottelujen 5. 2 Direktiivin säädösten voimassaolon pidennyksen keston osalta on todettava, että pitkä jatkoaika välittäisi OECD:n sopimuksen muille osapuolille väärän viestin. Toisaalta OECD:n sopimuksen voimaantuloajankohtaa koskevan epävarmuuden huomioon ottaen liian lyhyt pidennys loisi yhteisön telakoille lisää epävarmuutta mahdollisista tulevista politiikan suunnista. Näiden ongelmien välttämiseksi ehdotetaan, että direktiivin voimassaoloa pidennetään 31 päivään joulukuuta 1998 paitsi jos OECDrn sopimus tulee voimaan ennen sitä. Tällöin jäisi myös riittävästi aikaa suorittaa tarvittaessa perusteellisempi tulevan politiikan uudelleenarviointi. 6. Päätelmä 6. 1 Edellä esitetyn mukaisesti ehdotetaan, että neuvosto Euroopan parlamenttia ja talous- ja sosiaalikomiteaa kuultuaan hyväksyy oheisen asetuksen 3094/95 sopimuksen muutoksen voimaantulopäivästä varaukset laivanrakennuksen tukidirektiivin soveltamisen jatkamisesta toistaiseksi ja viimeistään 31 päivään joulukuuta 1998 asti. tulevaksi voimaan OECD:n asianmukaiset liittäen sen alkaen ja määrää siihen 6. 2 Oikeudellisen tyhjiön välttämiseksi neuvoston on tehtävä päätös ennen 1 päivää lokakuuta 1996. Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS laivanrakennukselle annettavasta tuesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan, 94 artiklan ja 113 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon, ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, sekä katsoo, että Euroopan yhteisön ja tiettyjen kolmansien maiden OECD:n yhteydessä tekemä sopimus tavanomaisten kilpailuedellytysten noudattamisesta kaupallisessa laivanrakennuksessa ja laivojen korjauksessa1 ei ole vielä tullut voimaan, tämän vuoksi 22 päivänä joulukuuta 1995 annettu neuvoston asetus N:o 3094/95 laivanrakennuksen tuesta2 ei ole vielä tullut voimaan, asetuksen 10 artiklan mukaisesti laivanrakennuksen tuesta annetun neuvoston direktiivin 90/684/ETY3 asiaan liittyviä säännöksiä noudatetaan väliaikaisesti OECD:n sopimuksen voimaantulon viivästyessä, kuitenkin enintään 1 päivään lokakuuta 1996, ja neuvoston on ryhdyttävä asianmukaisiin toimiin siltä varalta, että OECD:n sopimuksen voimaantulo viivästyy myöhemmäksi kuin 1 päivään lokakuuta 1996, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Asetuksen N:o 3094/95 10 artiklan kolmas kohta korvataan seuraavasti: Kyseisen sopimuksen voimaantulon viivästyessä noudatetaan direktiivin 90/684/ETY asiaan liittyviä säännöksiä, kunnes sopimus tulee voimaan ja enintään 31 päivään joulukuuta 1998. 2 artikla Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. 1 2 3 EYVLN:oC375, 30. 12. 1994, s. 3 " EYVL N:o L 332, 31. 12. 1995, s. 1 EYVL N:o L 380, 31. 12. 1990, s. 27. Direktiiviä on viimeksi muutettu direktiivillä 94/73/EY (EYVL N:o L 351, 31. 12. 1994, s. 10) ISSN 1024-4492 KOM(96) 309 lopullinen ASIAKIRJAT FI 07 Luettelonumero : CB-CO-96-311-FI-C ISBN 92-78-05803-3 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg