title: Ensimmäinen kertomus kulttuurinäkökohtien huomioon ottamisesta Euroopan yhteisön toiminnassa

eurovoc_concepts:
EU act
EU policy
European integration
cultural policy
culture

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 17. 04. 1996 KOM(96) 160 lopull. ENSIMMÄINEN KERTOMUS KULTTUUMNAKÖKOHTIEN HUOMIOON OTTAMISESTA EUROOPAN YHTEISÖN TOIMINNASSA (kommission esittämä) YLEINEN JOHDANTO Maastrichtissa 7 päivänä helmikuuta 1992 allekirjoitetun Euroopan unionista tehdyn sopimuksen johdanto-osassa korkeat sopimuspuolet ilmaisevat päätöksensä "toteuttaa uuden vaiheen siinä Euroopan yhdentymiskehityksessä, joka on aloitettu luomalla Euroopan yhteisöt. jatkaa kehitystä sellaisen yhä läheisemmän Euroopan kansojen välisen liiton luomiseksi, jossa päätökset. tehdään mahdollisimman lähellä kansalaisia. " Halu lähentää Euroopan kansalaiset syvemmin yhdentymiskehitykseen kuvastuu erityisesti Euroopan kansalaisuuden luomisessa ("otetaan käyttöön unionin kansalaisuus" ) ja uusien alojen liittämisessä kansanterveys, (koulutus, kuluttajansuoja,. ). toimialaan kulttuuri, yhteisön nuoriso, Euroopan yhdentymisen, jonka tärkeimmät tekijät ovat historiallisesti olleet sidoksissa taloudellisiin ja kaupallisiin tekijöihin, on siten syvennyttävä laajennetulta pohjalta kohdistuen laajemmin kansalaisiin ja vahvistaen yhteenkuuluvuuden tunnetta Euroopan unioniin sen perinteiden ja kansallisten ja alueellisten kulttuurien moninaisuudessa, jotka ovat kiehtova osa sitä. Tässä lähtökohdassa kulttuuritoiminnalla on hyvin suuri osa. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen kulttuuria koskevista muutoksista voidaan mainita seuraavat: - EY:n perustamissopimuksen 3 p artikla, jossa liitetään yhteisön tavoitteisiin seuraava: "myötävaikuttaminen korkealaatuisen koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen edistämiseen sekä siihen, että jäsenvaltioiden kulttuurit kehittyvät kukoistaviksi", - EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan d alakohta, jonka mukaan voidaan sisämarkkinoiden kanssa yhteensopivalla antaa "tukea kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin ja kilpailun edellytyksiä yhteisössä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla", - EY:n perustamissopimuksen IX luvun 128 artikla, joka antaa erityisen pohjan jäsenvaltioiden erikseen määriteltyjen tehtävien tukemisen ja loppuunsaattamisen kansallista ja alueellista monimuotoisuutta kunnioittaville ja yhteistä kulttuuriperintöä korostaville edistämisohjelmille. Euroopan unionista tehdyllä sopimuksella luotu erityinen kulttuuria koskeva oikeus perusta osoittaa, että yhteisön toiminta kulttuuriasioissa on tästä lähtien pysyvää ja siitä tulee yhteisön toiminnan tunnustettu osa-alue. 1. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 128 artikla, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan unionista tehdyllä sopimuksella EY:n perustamissopimuksen IX luvun 128 artiklassa tutkitaan tarkasti komission tiedonantoa (KOM(94)356, 27. 07. 1994) Euroopan parlamentille ja neuvostolle: "yhteisön toiminta kulttuurin tukemiseksi". Tämän tiedonannon pohjalta komissio on tehnyt kolme toimintaohjelmaa: "Kaleidoskooppi", joka koskee taide- ja kulttuuritoimintaa; kirjalle ja lukemiselle omistettu "Ariane" ja kulttuuriperinnölle omistettu "Raphael". Tässä tiedonannossa käsitellään: tavoitteet: jäsenvaltioiden kulttuurien kansallisen ja alueellisen 1/ kulttuuritoiminnan monimuotoisuuden edistäminen, erityisesti yhteistä kulttuuriperintöä korostaen; eurooppalaisen kulttuurin luomisen tukeminen; kulttuuriyhteistyö kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa. 1 2/ toiminta-alat. Euroopan kansojen kulttuurien ja historian tuntemuksen ja sitä koskevan tiedon levittäminen; kulttuuriperinnön säilyttäminen, kulttuurivaihdot, taiteellinen ja kirjallinen luova toiminta. 3/ yhteisön toimenpiteiden muodot: toissijaisuus- ja täydentävyys-periaatteisiin perustuen toimenpiteet koostuvat jäsenvaltioiden välisen yhteistyön kannustamisesta sovituilla toiminta- aloilla. 128 artiklaa ei voi käyttää kansallisten lainsäädäntöjen lähentämisessä. On korostettava, että tämä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen määräys ei vaikuta millään tavoin niihin perusteisiin, joiden mukaan on joitakin muita asioita käsitteleviä mutta kulttuuria sivuavia tai kulttuuriin vaikuttavia kansallisia lainsäädäntöjä lähennetty. Tämän johdosta yhteisön kyky noudattaa ja syventää toimintaansa perustamissopimuksessa määritellyillä aloilla ei ole heikentynyt. Sopimus Euroopan unionista antaa yhteisölle lisää toimivaltaa, eikä vähennä sitä. Perustamissopimuksen mukaan yhteisön on muissa politiikoissaan ja toimissaan otettava vastedes huomioon kulttuurinäkökohdat 128 artiklan 4 kohdan mukaisesti. 4/ päätöksentekomenettely on 189b artiklan mukainen menettelytapa (yhteispäätös) alueiden komitean kanssa. Neuvosto päättää yksimielisesti koko menettelyn ajan. 2. Kulttuurinäkökohtien huomioon ottaminen (128 artiklan 4 kohta) Mainitun 128 artiklan 4 kohdassa määrätään, että "Yhteisö ottaa kulttuuriin liittyvät näkökohdat huomioon muiden tämän sopimuksen määräysten mukaisessa toiminnassaan". Kyseessä on hyvin tärkeä määräys, jonka korkeat sopimusosapuolet ottivat mukaan perustamissopimukseen ja joka osoittaa heidän tahtoaan asettaa kulttuuri yhdeksi unionin päätavoitteeksi. Määräyksen mukaan Euroopan yhteisöllä on itse asiassa velvollisuus ottaa kulttuurinäkökohdat huomioon kaikessa toiminnassaan. Mainitun 128 artiklan 4 kohdassa määrätään, että "kulttuurinäkökohtien" huomioon ottaminen on niin tärkeätä, että se jätetään suurelta osin jäsenvaltioiden toimivallan piiriin, joilla on täysi valta määritellä tähän asiaan liittyvät tavoitteensa ja politiikkansa. 128 artiklan 4 kohdassa voimistetaan yhteisön lainsäädännön säätäjältä vaadittavaa perustamissopimuksen eri tavoitteiden yhteensovittamista toimenpiteissään. Tätä vaatimusta on toteutettu käytännössä yhteisön historian aikana, ja kulttuuripoliittiset näkökohdat on otettu asianmukaisesti huomioon yhteisön lainsäädäntöä laadittaessa, esimerkiksi yhteistä politiikkaa luovissa tai sisämarkkinoiden luomiskeinoja ja toimeenpanevia säädöksiä annettaessa. Kuitenkin Euroopan unionista tehdyn sopimuksen voimaantulon myötä tämä vaatimus tuli pakolliseksi ja järjestelmälliseksi sekä lainsäädännölle että yhteisille politiikoille. 128 artiklan 4 kohdan määräysten vaikutusten ja niiden yhteisön kulttuuritoiminnan kehittämiselle tarjoavien näkökulmien arvioimiseksi komissio julkisti edellä mainitussa laativansa yhteisön politiikkojen kulttuuriulottuvuudesta parlamentille, tiedonannossaan neuvostolle ja Alueiden komitealle toimitettavan kertomuksen. Komissio ilmoitti myös sisäisistä toimenpiteistä, jotka sallivat kulttuurin vaatimuksien huomioon ottamisen sellaisten yhteisön politiikkojen määrittelyssä ja toimeenpanossa, joilla on kulttuurivaikutuksia. Tämä kertomus ei siis koske 128 artiklaan perustuvia yhteisön kulttuuriohjelmia: Kaleidoskooppi (taiteellinen toiminta), joka käynnistyi maaliskuussa 1996, Ariane (kirjallisuus ja lukeminen) ja Raphael (perintö), jotka ovat eri toimielimien tarkasteltavina. 3. 128 artiklan 4 kohtaa koskevan kertomuksen laatimistapa Sen tutkiminen, millä tavoin yhteisön eri säädökset ja politiikat ovat ottaneet ja ottavat luonnollisesti kulttuurinäkökohdat huomioon, joka on tämän kertomuksen tarkoitus, on ja vaihtuu tehtävä. Sillä kulttuurin käsite on muuttuva kulttuurin määritelmän 3 ajatuskoulukunnasta toiseen, yhteiskunnasta toiseen, aikakaudesta toiseen. Se voi käsitellä kuvaamataiteita, kirjallisuutta,. mutta se voi ulottua myös yhteiskuntaa luonnehtiviin kokonaistietämykseen ja perusominaisuuksiin, jotka auttavat ymmärtää maailmaa. toiminta-ala on "sisäinen Kulttuurin tiettyjen kulttuuripiirteiden yhteenliittymä" (F. Braudel). Tämä lähestymistapa löytyy myös Unescon kulttuuripoliittisen maailmankonferenssin kulttuurin määrittelystä: "kulttuuri koostuu yhtä yhteiskuntaa tai tunteellisten sosiaalista erityispiirteiden kokonaisuudesta". (Meksiko 1982) ja aineellisten, älyllisten luonnehtivasta henkisten jota hallitsevat ryhmää tila, ja Tämän määritelmän kattavuus kuvaa hyvin tämän kertomuksen laatimisen vaikeutta, sillä koko yhteisen Euroopan perustana olevia sopimuksia ja kaikkia niiden sallimia säädöksiä voidaan pitää kulttuuri-ilmaisuina ja -töinä. Sitä vastoin kulttuurinäkökohtien rajaaminen perinteisiin kulttuuripolitiikan osa-alueisiin, kuten kulttuuriperintö, elävä taide ja kirjallisuus, on vaaraksi sille, että kulttuurien muodostamisen tärkeitä parametrejä laiminlyödään. Ottaen huomioon, että kulttuurin määrittely ei kuulu ainoastaan yhdelle toimielimelle, tämän kertomuksen, joka ei suinkaan ole kattava, lähestymistapa on pragmaattinen ja tämän lähestymistavan seuraaviin neljään kysymykseen: rajoitusten mukaisesti koettaa antaa vastauksen - mitkä ovat ne yhteisön säädökset ja politiikat, jotka ovat käsitelleet ja jotka käsittelevät kulttuuriasioita, joilla on ollut tai voi olla kulttuurivaikutuksia, joilla on kulttuuriulottuvuuksia? - kuinka kyseisissä säädöksissä ja politiikoissa sovitetaan yhteen toteutettavat tavoitteet ja kulttuuritavoitteet? Missä määrin on kulttuurinäkökohdat otettu huomioon? - ovatko yhteisön tasolla tehdyt suuntaukset ja päätökset vahvistaneet, muuttaneet tai heikentäneet alueellisella tai kansallisella tasolla tehtyjä kulttuuripoliittisia suuntauksia ja päätöksiä? - mitkä ovat ne tulevat poliittiset velvoitteet, joissa on erityisesti otettava kulttuurinäkökohdat huomioon? Tilanteen kartoittamisen jälkeen tämä kertomus käsittelee keinoja ja tapoja vastata Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa yhteisölle annettuihin uusiin tehtäviin kulttuurialalla, ja esittää erityisesti menetelmän kulttuurinäkökohtien huomioon ottamiseksi sellaisten säädösten joilla on mahdollisia laatimisessa kulttuurivaikutuksia, kulttuurien monimuotoisuutta kunnioittaen. ja politiikkojen määrittelyssä toissijaisuusperiaatetta ja noudattaen toimeenpanossa, jäsenvaltioiden ja in KERTOMUS KULTTUURINÄKÖKOHTIEN HUOMIOON OTTAMISESTA EUROOPAN YHTEISÖN TOIMINNASSA (EY:n perustamissopimuksen 128 artiklan 4 kohta) I. KULTTUURIA JA YHTEISMARKKINOITA KOSKEVAT SÄÄDÖKSET VAPAA LIIKKUVUUS JA KULTTUURIALAN AMMATTILAISET TEKIJÄNOIKEUDET Luku I: Luku II: Luku III: VEROTUS Luku IV: KILPAILUPOLITIIKKA Luku V: Luku VI: Luku VII: KULTTUURI KULTTUURIESINEIDEN LIIKKUMINEN PERINTEISET JA ALUEELLISET MAATALOUSTUOTTEET EUROOPAN YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIMEN PÄÄTÖKSISSÄ II. KULTTUURI YHTEISÖN SISÄPOLITIIKOISSA LukuI: KULTTUURI, KOHEESIO KEHITYS JA TASAPAINOINEN ALUEELLINEN 1. • • • 2. 3. Kulttuuri ja alueohjelmat Tavoitteeseen N:o 1 kuuluvat alueet Tavoitteeseen N:o 2 kuuluvat alueet Tavoitteeseen N:o 5 b kuuluvat alueet Yhteisön aluetukiohjelmat ja kulttuuri EAKR:sta annetun asetuksen 10 artikla Luku II: KULTTUURI, VOIMAVARAT SOSIAALIPOLITIIKKA JA INHIMILLISET Kulttuuri, työllisyys ja sosiaalinen koheesio Kulttuuri ja inhimilliset voimavarat b Luku III: KULTTUURI JA KEHITTYNEET TEKNOLOGIAT 1. 2. Kehittyneet tieto- ja viestintäteknologiat Sisältöteollisuus ja tietomarkkinat Luku IV: KULTTUURI JA MUUT SISÄPOLITIIKAT 1. 2. 3. 4. 5. 6. Kulttuuri ja ympäristö Matkailuja kulttuuri Kulttuuri ja tutkimus Pienet ja keskisuuret yritykset Yhteiskuntatalous ja kulttuuri Yhteisön ystävyyskuntatoiminta m. AUDIOVISUAALINEN POLITIIKKA Luku I: Luku II: SÄÄDÖSNÄKÖKOHDAT TUKITOIMET IV. KULTTUURI YHTEISÖN ULKOSUHTEISSA Luku I: Luku II: ULKOINEN YHTEISTYÖTOIMINTA KAUPPAPOLITIIKKA V. JOHTOPAATELMAT Ù OSA I: KULTTUURIA JA YHTEISMARKKINOITA KOSKEVAT SÄÄDÖKSET Tässä osassa lainsäädännön tarkastellaan kulttuurinäkökohtien huomioon ottamista yhteisön muodostamisessa. Osan tarkoitus on arvioida kuinka yhteisö on sovittanut yhteen unionin yleiset tavoitteet kulttuurinäkökohtien kanssa, jotka voivat toisinaan olla ristiriidassa perustamissopimuksen toimeenpanosta johtuvien oikeudellisten velvoitteiden kanssa. Tässä arviossa käsitellään ensisijaisesti suoraan yhteisön lainsäädännön tärkeimmillä alueilla kulttuuria koskettavia aiheita: perustamissopimuksen neljä perusvapautta: henkilöiden, tavaroiden, palveluiden ja pääoman vapaa tekijänoikeudet, verotus, kilpailupolitiikka, kulttuuriesineiden vapaa liikkuvuus. Huomioon on myös otettu Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen lainkäytön asema yhteisön luetella Euroopan yhteisöjen lainsäädännön tuomioistuimen toiminnan eri vaiheet sen käsitellessä tapauksia, joilla on kulttuuriulottuvuuksia. ja määrittelemisessä. On hyödyllistä johtamisessa liikkuvuus; Jokaisessa tämän osan luvussa arvioidaan kulttuurinäkökohtien huomioon ottamista ja osoitetaan tärkeimmät kohdat, joissa tämä huomioon ottaminen on välttämätöntä. Itse asiassa on korostettava, että suurin osa tarkastelluista säädöksistä ja asetuksista on annettu ennen 128 artiklan voimaantuloa, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan unionista tehdyllä sopimuksella. VAPAA LIIKKUVUUS JA KULTTUURIALAN AMMATTILAISET TEKIJÄNOIKEUDET Luku I: Luku II: Luku III: VEROTUS Luku IV: KILPAILUPOLITIIKKA Luku V: Luku VI: Luku VII: KULTTUURI EUROOPAN YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIMEN PÄÄTÖKSISSÄ KULTTUURIESINEIDEN LIIKKUMINEN PERINTEISET JA ALUEELLISET MAATALOUSTUOTTEET ? LUKU I: VAPAA LIIKKUVUUS JA KULTTUURIALAN AMMATTILAISET Unionin kansalaisilla on oikeus liikkua ja oleskella muussa jäsenvaltiossa kuin siinä, missä heillä on kotipaikka. Tämä oleskeluoikeus sallii erityisesti jokaisen unionin kansalaisen 1 etsiä ja harjoittaa joko palkallista tai palkatonta minkä tahansa alan toimintaa. Kulttuurialan perusperiaatteesta. ammattilaiset 1/ Periaatteet hyötyvät selvästi yhteisön henkilöiden vapaan liikkuvuuden * Palkattujen työntekijöiden vapaa liikkuvuus (EY:n perustamissopimuksen 48 ja seuraavat artiklaa EY:n perustamissopimuksen 48 artiklan mukainen palkattujen työntekijöiden vapaa liikkuvuus merkitsee kaiken kansalaisuuteen perustuvan syrjinnän kieltämistä työsopimuksen tekemisen, palkkauksen ja muiden työehtojen osalta. Sitävastoin eräät yleisen järjestyksen, turvallisuuden ja kansanterveyden edellyttämät rajoitukset ovat mahdollisia. Lisäksi lainsäätäjä on asettanut varauksen julkishallinnon työpaikkojen osalta (48 artiklan 4 kohta). Euroopan yhteisöjen Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on ilmoittanut kantansa julkisen hallinnon palvelussuhteista ja katsoi, että tämä poikkeus koskee ainoastaan palvelussuhteita, jotka osallistuvat suoraan tai epäsuorasti "julkisen vallan käyttöön" tai toimia, joiden tavoitteena on "turvata valtion yleiset edut", tai julkisia yhteisöjä^. Näiden päätösten seurauksena useiden jäsenvaltioiden on täytynyt muuttaa julkisen hallinnon töihin pääsyä koskevia säädöksiään. Vapauttaminen on kulttuurialalla koskenut eniten radio- ja televisioalaa ja koulutusta julkisissa oppilaitoksissa. * työntekijöiden Ei-palkattujen (EY: n perustamissopimuksen 52 artikla ja sitä seuraavat) ja palveluiden vapaa tarjonta (EY:n perustamissopimuksen 59 artikla ja sitä seuraavat) sgoittautumisoikeus liikkuminen; xapaa Sijoittautumisoikeus tarkoittaa yrityksen perustamista toiseen jäsenvaltioon, joko pää- tai sivutoimisesti, muussa jäsenvaltiossa kuin siinä, missä oli asuinpaikka ennen kuin aloitti ei-palkatun toimen. Palveluiden vapaa tarjonta edellyttää palveluiden tarjontaa korvausta vastaan mutta ilman pysyvää tai säilyvää toimitilaa. Palkattujen työntekijöiden vapaan liikkumisen mallin mukaisesti sijoittautumisoikeutta ja palveluiden vapaata tarjontaa voidaan rajoittaa yleiseen järjestykseen, turvallisuuteen ja kansanterveyteen liittyvistä syistä, lukuun ottamatta julkisen vallan käyttöön suoraan tai epäsuorasti liittyviä toimia. Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on samalla tavalla rajoittavasti tulkinnut julkisen vallan käyttöä erottamalla 1 Jokainen jonkin jäsenvaltion kansalainen. 2 Kaksi tuomiota: 17. 12. 1980 ja 26. 5. 1982 komissio vastaan Belgian valtio. r toisistaan toiminnan ja ammatin käsitteet. Sitävastoin julkisen vallan käyttöön osallistumisen käsite ei voi muodostaa estettä ammattiin pääsyyn kokonaisuudessaan^. Sekä palkattujen ja ei-palkattujen työntekijöiden kohdalla on kansallisten lainsäädäntöjen taattava tasapuolinen kohtelu eli kiellettävä kaikenlainen kansallisuuteen perustuva syrjintä. Lisäksi rajoituksetta sovellettavissa olevat rajoitteet eivät ole yhteensopivia perustamisopimuksen perusvapauksien kanssa, elleivät ne perustu yleisen edun mukaiseen erityisen tärkeään tekijään, joka ei saa vastaavaa suojaa maassa, johon toimija on sijoittunut, elleivät ne sovellu tavoitteen toteuttamiseen ja elleivät ne ole liiallisia tarkoitettuun tavoitteeseen nähden (toisin sanoen, mikäli ne voidaan korvata vähemmän rajoittavilla toimenpiteillä). Yleisen edun mukaisen puolueettoman harkinnan mukaisista perustelluista rajoituksista on Euroopan yhteisöjen tuomioistuin katsonut eräiden mandaattien koskevan kulttuurialaa. 4 2/ Liitännäistoimenpiteet Palkattujen ja ei-palkattujen työntekijöiden vapaa liikkuminen ei voisi täysimääräisesti toteutua ellei siihen liittyisi seuraavat täydentävät toimenpiteet: • tutkintotodistusten vastavuoroinen tunnustaminen; • ei-palkattuihin toimiin pääsyä ja niiden harjoittamista koskevien lakien, määräysten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittaminen; • sosiaaliturvaa koskevien lakien, säädösten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittaminen. Asiasta on annettu lukuisia alakohtaisia direktiivejä, mutta ne koskevat pääasiassa lääketieteellistä ja hoitohenkilökuntaa. Arkkitehdeistä 10 päivänä kesäkuuta 1985^ annetun direktiivin tarkoitus on "tutkintotodistusten, todistusten ja muiden muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen vastavuoroinen tunnustaminen arkkitehtuurin alalla sekä toimenpiteistä sijoittautumisoikeuden ja palvelujen tarjoamisen vapauden tehokkaan käyttämisen helpottaminen". Tämän johdosta yhteisön toimielimet ovat päättäneet luopua tapauskohtaisesta käsittelytavasta korvaten sen yleisellä tunnustusjärjestelmällä. Tämän toteuttamiseksi on annettu kaksi direktiiviä: • ensimmäinen, 21. 12. 1988 annettu direktiivi (tullut voimaan 1. 1. 1991), jonka tavoitteena on luoda vähintään kolme vuotta kestävän toisen asteen koulutuksen tutkintotodistusten vastavuoroinen tunnustusjärjestelmä; 3 Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen Tuomio "Reyners" 21. 6. 1974. 4 Katso luku VII, sivut 24-27. 5 EYVLN:oC 223,21. 08. 1985. r1 • toinen, 24. 7. 1992 annettu direktiivi (tullut voimaan 18. 6. 1994), koskee alle kolmivuotista koulutusta kuten myös yleisen tai ammatillisen peruskoulutuksen yhteydessä myönnettyjä tutkintotodistuksia ja pätevyystodistuksia. Näitä direktiivejä sovelletaan ainoastaan alakohtaisen direktiivin puuttuessa ja niiden tarkoituksena on helpottaa kaikkea ammatinharjoittamista, johon vastaanottavassa jäsenvaltiossa vaaditaan todistus tai jotka alat ovat muuten säädeltyjä. Järjestelmä perustuu vastavuoroiselle luottamukselle. Mikäli eri koulutusohjelmien välillä on kuitenkin liian suuria eroja joko niiden sisällössä tai kestossa, vastaanottava jäsenvaltio voi ottaa käyttöön korvaavia toimia, kuten sopeutumisaika tai kelpoisuuskoe. Komissio hyväksyi helmikuussa 1996 kertomuksen ylemmän asteen koulutuksen tutkintotodistusten yleisen tunnustusjärjestelmän toimivuudesta ajalla 1991 - 1994, jossa komissio totesi uuden järjestelmän toimivan tyydyttävästi. Säädellyt kulttuuria tunnustusjärjestelmään. koskevat alat kuuluvat suurimmassa osassa tapauksia yleiseen Esimerkiksi Ranskassa, huutokaupan pitäjät, vaikka kuuluvatkin säädeltyyn ammattikuntaan, ovat siitä huolimatta yleisen tunnustusjärjestelmän piirissä. Sosiaaliturvan osalta 14. 6. 1971 annettu yhteisön asetus, täydennettynä 2. 6. 1983 annetulla asetuksella, sovittaa yhteen yhteisön sisällä liikkuvia palkattuja ja ei-palkattuja työntekijöitä koskevat erilaiset kansalliset säädökset. Yhteisön säädökset eivät koske "sosiaali- ja terveysapua", joka on jätetty kansallisen taidealojen työntekijät kuuluvat kokonaisuudessaan näiden säädösten soveltamisalaan. lainsäädännön soveltamisalaan. Yhteisön alueella liikkuvat kulttuuri- ja * * * * ** Näiden eri tekijöiden suhteen voidaan todeta, että yhteisö pyrkii jatkuvasti saattamaan kokonaisuudessaan voimaan taloudellista toimintaa harjoittavien henkilöiden vapaan liikkumisen ja varmistamaan, että tämä kattaisi tyydyttävällä tavalla myös kulttuurialan ammattilaiset. Sitävastoin tietyt tämän alan ammattilaisia koskevat ongelmat ovat saattaneet kulttuuriministerit yhteen pohtimaan kulttuurialan ammattilaisten erityistä toimintaympäristöä, esittäen jopa taiteilijan statuksen käyttöönottoa. Vaikka kiinnostustaan taideammattilaisten tilanteeseen (suora verotus, sosiaalinen tilanne, jne. ), ne ovat olleet vakaasti sitä mieltä, että nämä kysymykset kuuluvat kansalliseen toimivaltaan eivätkä tässä vaiheessa näe perustetta suurimmaksi jäsenvaltiot korostaneet osaksi ovat yhteisön toiminnalle, erityisesti toissijaisuusperiaatteen nojalla". Vapaan liikkumisen yleisen järjestelmän yhteydessä komissio on luonut "henkilöiden vapaan liikkumisen korkean tason ryhmän", jonka tehtävänä on valmistella ennen vuoden 1996 loppua kertomus niistä ongelmista (oikeudelliset, hallinnolliset ja käytännön ongelmat), jotka kohtaavat kansalaisia heidän harjoittaessaan työ- ja sijoittautumisoikeuttaan toisessa jäsenvaltiossa. Komissio ei myöskään jätä tarkkaavaisesti seuraamatta, erityisesti 128 artiklan 4 kohdan perusteella, kulttuurialan erityisongelmia. 6 Antwerpenin epävirallinen neuvoston kokous 19. -20. 9. 1993. LUKU II: TEKIJÄNOIKEUDET JA LÄHIOIKEUDET Tekijänoikeus käsittää taloudellisia, oikeudellisia ja kulttuurinäkökohtia. Ensin mainitut koskevat tekijän oikeutta saada taloudellista etua työnsä taloudellisesta hyödyntämisestä. Seuraavat koskevat henkistä ja taiteellista luomista. Tekijänoikeus määritellään yleisesti yksinoikeudeksi hyödyntää kirjallista, musiikillista tai taiteellista teosta. Se koostuu kulttuuriperinnön isistä ja moraalisista etuoikeuksista. Kulttuuriperinnöllisellä tasolla tekijänoikeuden haltija hyötyy pääasiassa kahdesta etuoikeudesta: sallia tai kieltää teoksensa esittäminen (teoksen saattaminen yleisön saataville) tai jäljentäminen (kappaleen valmistaminen teoksesta millä tahansa menetelmällä). Tekijä hyötyy myös moraalisista etuoikeuksista, kuten oikeus vastustaa kaikkea työnsä muuttamista tai oikeus vaatia tekijyyttä, sillä perusteella että teos heijastaa tekijän persoonaa. Lähioikeudet ovat lähellä tekijänoikeutta ja niiden tarkoitus on suojella tiettyjä taidealan ammatteja, jotka taiteilijat, eivät ole äänitallenteiden tuottajat ja radioyrittäjät. luovia sanan varsinaisessa merkityksessä, kuten tai esittävät tulkitsevat Uusien teknologioiden esiintuloja sisämarkkinoiden toteuttaminen vuonna 1992 ovat antaneet sysäyksen yhteisön toiminnalle tällä alueella. 1. Yhteisön säännöstö Yhteisön työ tällä alalla käynnistyi vuonna 1988 hyväksytyn tekijänoikeutta ja teknologian uhkaa^ käsittelevän vihreän kirjan myötä, joka itse asiassa oli taloudellinen arviointi, mutta erityisesti vuonna 1990 hyväksytyn työohjelman^ myötä, jossa komissio määritteli uuden, tekijänoikeuden kulttuurisen ja taloudellisen kaksoisluonteen yhdistävän lähestymistavan. Komissio korosti tässä asiakirjassa, että tekijänoikeuden ja lähioikeuksien yhdenmukaistamisessa on suojauksen tason oltava korkea, sillä nämä oikeudet ovat välttämättömiä kulttuurialan luomistyölle ja niiden suojelu sallii luovuuden ylläpitämisen ja kehittymisen tekijöitä, kulttuurialoja, kuluttajia ja koko yhteisöä hyödyttävällä tavalla. Yhteisö on itse asiassa suuntautunut tekijänoikeuden ja lähioikeuksien suojan vahvistamiseen (ylöspäin yhdenmukaistaminen). On syytä korostaa, että kulttuurialan herkkyys on saanut komission kysymään ammattipiirien mielipidettä aina ennen ehdotuksia yhdenmukaistamisesta. Tähän mennessä on annettu erinäinen määrä direktiivejä, joiden tarkoituksena ei ole ainoastaan taata korkea ja tehokas suojaamisen taso, vaan myös tarjota henkisen ja taiteellisen luomisen kehittymiselle suotuisa oikeudellinen ympäristö. Nykyisin nämä direktiivit muodostavat toimenpiteiden ensimmäisen perustan, joka määrittelee yhteisön tasolla tekijänoikeuden ja lähioikeuksien suojan korkean tason. Kyseessä ovat seuraavat direktiivit: KOM(88)172 lopullinen, 07. 06. 1988. 8 Jatko vihreään kirjaan - tekijänoikeutta lähioikeuksia koskeva komission työohjelma, KOM(90)584 lopullinen, 17. 01. 1991. // 1. Tietokoneohjelmien oikeudellista suojaa koskeva direktiivi, annettu 14. 5. 19912 Tämän direktiivin tarkoituksena on antaa tietokoneohjelmille, muodosta riippumatta, vastaava tekijänoikeudellinen suoja kuin kirjallisille teoksille. Direktiivissä määritellään suojan kohteesta hyötyvät, suojasta hyötyvien henkilöiden yksinoikeus sallia tai kieltää tietyt toimenpiteet, kuten myös suojan kesto (50 vuoden suoja pidennetty 70 vuoden suojaksi jäljempänä mainitulla "suojan kesto" -direktiivillä). 2. Vuokraus- ja lainausoikeuksista sekä tietyistä tekijänoikeuden lähioikeuksia henkisen omaisuuden alalla koskeva direktiivi, annettu 19,11,1992^ Tässä direktiivissä määrätään sekä tekijänoikeuden suojaamista yksinoikeuksista vuokrata ja lainata teoksia tietyille oikeuksien hakijaryhmille (tekijät, tulkitsevat tai esittävät taiteilijat, äänitallenteiden ja elokuvien tuottajat) että tallennus-, kopiointi, levitys-, yleisradiointi-ja yleisölle välittämisen oikeuksista tekijänoikeuden lähioikeuksien suojan alueella. 3. Satelliittiradiolähetyksiin sovellettavia tekijänoikeuksien ja tekijänoikeuteen verrattavien oikeuksia koskevien säädösten koordinoinnista r 27,9. 1993^ annettu direktiivi ja kaapelin Välityksellä uudelleenlähettämiseen Tässä direktiivissä täydennetään henkisen omaisuuden alalla 3. 10. 1989 annettua "Televisio ilman rajoja" -direktiiviä^ ja sen tarkoituksena on yhdenmukaistaa yhtenäisen audiovisuaalisen alueen sääntely-kehys asettamalla sekä satelliittiviestinnän oikeuksien yhdessä paikassa sopimuksella hankkimisen että kaapelin välityksellä uudelleenlähettämisoikeuksista neuvottelemisen yhteisestä hallinnasta. 4. Tekijänoikeuden ja tiettyjen verrattavien oikeuksien suojan keston yhdenmukaistamisesta 29. 10,1993 annettu direktiivi-1^ Tässä direktiivissä yhdenmukaistetaan tekijänoikeuden suojan kestoksi 70 vuotta tekijän kuoleman jälkeen tai 70 vuotta teoksen laillisesti yleisön saataville asettamisen jälkeen. Verrattavien oikeuksien suojan kesto on 50 vuotta suojan saamisen jälkeen. 5. Ehdotus direktiiviksi tietokantojen oikeudellisesta suojasta Tämä ehdotus on neuvoston 10. 7. 1995 yksimielisesti hyväksymä ja sen tarkoituksena on yhdenmukaistaa tietokantoihin sovellettava tekijänoikeus, olivatpa ne missä muodossa tahansa (sähköisessä tai ei-sähköisessä muodossa). Ehdotuksessa perustetaan myös uusi ainoa laatuaan oleva taloudellisen oikeuden järjestelmä, joka turvaa tietokannan tekijän taloudellisen ja 9 91/250 EYVLN:oL 122/42, 17. 3. 1991. 10 92/100/ETY, EYVL N:o L 346/61,27. 11. 1992. 11 93/83/ETY, EYVLN. o L 248/15, 6. 10. 1993. 12 Direktiivi 89/552/ETY, televisiolähetyksiä koskevia jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta, EYVL N:o L 298, 17. 10. 1989. 13 93/98/ETY, EYVL N:o L 290/9,24. 11. 1993. /2 ammatillisen sijoituksen ja antaa oikeuden estää koko tietokannan sisällön tai sen merkittävän osan luvattoman hakemisen ja/tai uudelleenkäytön. 2. Kehittyminen Komissio käsittelee myös muita henkiseen omaisuuteen liittyviä aiheita, jotka on mainittu vuonna 1991 annetussa "Työohjelmassa" (ks. jäljempänä), kuten äänitallenteiden ja audiovisuaalisten teosten yksityinen kopiointi, jälleenmyyntikorvaus, jäljennysoikeus, yhteinen hallinta ja moraalinen oikeus. tietoyhteiskunnassa Lisäksi komissio hyväksyi 19. 7. 1995 tekijänoikeutta ja verrattavia oikeuksia käsittelevän vihreän kirjan *4 yleisen pohdinnan herättämiseksi saadakseen tietää koskettavatko uudet lakiehdotukset tässä yhteydessä seuraavia alueita: - sovellettava oikeus - oikeuksien raukeaminen -jäljennysoikeus -julkinen viestintä - lähetysoikeus ja digitaalinen radiolähetys - moraalinen oikeus - oikeuksien hyödyntäminen - teoksien tunnistamis-ja suojelujärjestelmät. Näiden erilaisten kehityksien perusteella voidaan todeta, että sisämarkkinoilla tapahtuva tekijänoikeuksia ja verrattavia oikeuksia koskeva yhteisön toiminta ei tapahdu kulttuurin vahingoksi vaan päinvastoin, se takaa korkeatasoisen ja tehokkaan suojan henkiselle ja taiteelliselle luomiselle. Käsitellessään jäljelläolevia aiheita yhteisö pyrkii, kuten on toimissaan tähänkin asti tehnyt, takaamaan korkeatasoisen suojan. 14 KOM(95) 382 lopullinen. n LUKU III: VEROTUS Yhteismarkkinoiden toteuttaminen ja sen mukanaan tuoma yhteisön sisäisten tulli- ja verotusesteiden poistaminen on saanut yhteisön muokkaamaan järkevällä tavalla verotusjärjestelmää yhteisön sisäisten hankintoihin sovellettavan liikevaihdon osalta ja lähentämään kussakin jäsenvaltiossa voimassaolevaa arvonlisä- ja valmisteveroastetta. Yhteisö on aloittanut 1. 1. 1993 epäsuorien verojen lähentämisen siirtymäkauden^. Siirtymäkausi sallii jäsenvaltioissa voimassaolevien arvonlisä- ja valmisteveroasteiden asteittaisen lähenemisen. Tämän toteuttamiseksi komissio antoi 19. 10. 1992^ direktiivin, jolla muutettiin direktiiviä 77/388^. Tämän tekstin mukaan jäsenvaltiot voivat käyttää ainoastaan kahta veroastetta, alennettu aste ei saa olla pienempi kuin 5 % ja normaali aste ei saa olla pienempi kuin 15 % ^. Direktiivissä säädetään myös väliaikaisista poikkeuksista yleiseen järjestelmään sekä tuotteista ja palveluista, joihin voidaan soveltaa alennettua astetta. Samalla käyttöönotettu väliaikainen järjestelmä säilyttää verovelvollisille tavaroiden verottamisen käyttöönottomaassa sallien rajatarkastuksista luopumisen. tapahtuvaan verotukseen perustuvaa verotusjärjestelmää käsitellessään Lopullista alkuperämaassa komissio käyttöönottamista koskevia järjestelmän esittää vuoden peruskäsityksiään kuten myös mahdollisen aikataulun sen toteuttamiseksi. 1996 aikana lopullisen l. Yhteisön säännöstö A - Kulttuuriesineet ja -palvelut kuuluvat arvonlisäveron piiriin. On korostettava, että yhteisölain säätäjä on ottanut huomioon mahdollisuuden jäsenvaltioiden - suurinta osaa tavaroita ja palveluita koskevan - hakea alennettua ALV kantaa, erityisesti suosimaan taiteellista ja henkistä luomista ja kulttuurin saatavuutta. Alennettua arvonlisäverokantaa sovelletaan myös: - kirjoihin ja aikakauslehtiin, - tekijänoikeuksiin ja verrattaviin oikeuksiin, - kulttuurinäyttelyihin ja -esityksiin, - elokuvien, museoiden, konserttisalien ja teatterien pääsylippuihin, - televisiopalveluihin (julkinen lupamaksu, tilaukset). 15 ECOFIN-neuvosto, 18. 12. 1989. 16 Direktiivi 92/77/ETY EYVL N:o L 384/47, 31. 10. 1992 arvonlisäverojärjestelmän yksinkertaistamisesta. 17 Kuuden neuvoston direktiivi, annettu 17. 5. 1977, EYVL N:o L 145/1, 13. 6. 1977 arvonlisäveroa koskevan lainsäädännön yhdenmukaistamisesta jäsenvaltioissa. 18 Komissio on tehnyt ehdotuksen yhteistä arvonlisäverojärjestelmää (normaali veroaste) koskevan annettavaksi direktiiviksi. Ehdotuksen mukaan direktiivin 77/338/ETY muuttamisesta arvonlisäveron normaali aste pidettäisiin 15-25 %:n välillä. /1 Sitävastoin normaalia arvonlisäverokantaa sovelletaan muihin kulttuuriesineisiin ja -palveluihin', kuten: - äänilevyt, -äänikasetit, - videokasetit, - CD-Rom- ja CDI-levyt, sekä - muistomerkkien suojelu-ja entistämistyöt. Lopuksi, tiettyjä poikkeuksia on annettu vuoteen 1997 asti jäsenvaltioille, jotka sovelsivat 1. 1. 1991 alennettua ALV:a alempia kantoja: Belgia: 0 % sanoma-ja aikakauslehtien osalta, Tanska: 0 % sanomalehtien osalta, Irlanti: 0 % kirjojen osalta, Ranska: 2,1 % tietyille lehdistö-ja kirjastotarvikkeille, Yhdistynyt kuningaskunta: 0 % kirjojen, sanoma-ja aikakauslehtien osalta. B - Neuvosto täydensi tätä määräystä 14. 2. 1994 antamallaan direktiivillä joka koskee käytettyjä esineitä, taideteoksia, antiikkiesineitä, keräilyesineitä. Tämä 1. 1. 1995 voimaan tullut direktiivi koskee esineitä, jotka myydään useaan kertaan ja joista joka myyntitapahtumassa peritään veroja, voivat joutua kahteen kertaan verotetuiksi jäsenvaltioiden välillä. Tämän uuden järjestelmän pääosat voidaan tiivistää seuraavasti: 1. 2. 3. Yksityishenkilöiden välisestä kaupankäynnistä ei peritä arvonlisäveroa. Ammattimaisessa kaupankäynnissä verotus perustuu myyjän marginaalista (esineen sisäänosto- ja ulosmyyntihinnan välinen erotus) perittävään arvonlisäveroon kumulatiivisen verotuksen estämiseksi. Samat määräykset koskevat myös huutokaupanpitäjien järjestämiä julkisia huutokauppoja. Jälleenmyyntimarginaalista perittävä arvon lisä veroaste on kyseisen jäsenvaltion käyttämä normaali aste (vähintään 15 %). Taiteilijoiden tai heidän jälkeläistensä suoraan tekemiin kauppoihin voidaan soveltaa alennettua astetta, joka on kyseisen jäsenvaltion alennettu aste (vähintään 5 %). Sovellettavia asteikkoja laadittaessa on otettu huomioon seuraavat seikat: Kulttuurinen merkitys: tiettyihin esineisiin ja palveluihin, joilla on erityinen kulttuurimerkitys, voidaan soveltaa alennettua ALV kantaa. Jäsenvaltiot voivat soveltaa alennettua astetta erityisesti yhteisön alueella tapahtuviin taideteosten toimituksiin kuten myös taideteosten, keräily- ja antiikkiesineiden tuontiin. Väliaikaisen poikkeuksen perusteella (30. 06. 1999 asti) Yhdistynyt kuningaskunta voi soveltaa tiettyyn tuontiin erityistä 2,5:n %:n kantaa. Taidekaupan osittainen siirtyminen kolmansiin maihin: yhteisössä sovellettavien verojen ja maksujen muuttaminen ei saa johtaa tietyn kaupan siirtymistä kolmansiin maihin eikä tuonnin ja yhteisön sisäisen kaupan kohtelun vääristymiseen. Kasvava kilpailu kolmansien maiden kanssa: kaikki yhteisössä sovellettavien verojen ja maksujen muutokset voivat johtaa kaupan siirtymisen kolmansiin maihin taidemarkkinoiden herkkyyden ja vaihdettavien esineiden korkeiden yksikköhintojen takia. / f kilpailu jäsenvaltioiden välillä: kaikki jäsenvaltiot eivät sovella samanlaista taideteosten verotusjärjestelmää, esimerkiksi Yhdistynyt kuningaskunta soveltaa erityistä järjestelmää, joka sallii ALV:n perimättä jättämisen taideteosten, antiikki- ja keräilyesineiden maahantuonnissa, mikäli tuonti on tapahtunut ennen vuotta 1973. 2. Tämänhetkinen keskustelu Yhteisön epäsuoran verotuksen järjestelmän vahvistamisessa on todisteiden perusteella huomioitu tiettyjen esineiden tai palveluiden kulttuuriset erityispiirteet, ennakoiden jäsenvaltioiden mahdollisuutta anoa niille alennettua astetta. Äänilevyjen, kasettien, CD-Rom-ja CDI-levyjen myynnin osalta eurooppalaiset ammattipiirit (videoiden ja multimediatuotteiden editoijat, levytuottajat,. ) vetoavat näiden tuotteiden alennettua asteikkoa soveltavien tuotteiden luetteloon liittämisen puolesta seuraavista syistä: - eri asteikkojen soveltaminen (vähintään 5 tai 15 %) toisaalta elokuviin ja televisioon ja toisaalta videoihin aiheuttaa videoalalle vahingollista kilpailun vääristymistä, vaikka kyseessä on samojen elokuvien tai ohjelmien erilaisesta välitystavasta; - video- ja multimediatuotteet antavat uusia keinoja kulttuurin levittämiseen ja saatavuuteen, joita olisi suosittava; Ammattipiirit pyytävät täten komissiota laajentamaan "alennetun asteen" luetteloonsa videokasetteihin, multimediatuotteisiin ja -levyihin lopullisen ALV-järjestelmän täytäntöönpanemiseksi. Nykyisin valtaosa jäsenvaltioista ei näytä haluavan hyväksyä tällaista ALV kannan alentamista. Tähän mennessä komissiolle ei ole virallisesti jätetty kuin kaksi muutoshakemusta tästä asiasta. Koska ALV- asteen alentamisen soveltaminen on vapaaehtoista, on korostettava, että alennetun asteen soveltamisalan laajentaminen voi johtaa jäsenvaltioiden lainsäädäntöjen erojen lisääntymiseen ja siten johtaa kaupan merkittävään uudelleensuuntautumiseen. Toisaalta esineiden ja palveluiden epäsuoran verotuksen rajoittamisen mahdollistama alennettu aste voidaan hyväksyä vain jollakin seuraavista perusteista: - esineen tai palvelun luonne, jolloin sovellettava aste on esineen tai palvelun kulttuurilajista riippumaton (kirjan tapaus kuvastaa nykyisin tätä sovittelua alennetun ja normaalin asteen välillä); - esineen tai palvelun kulttuurisisältö, mikä velvoittaa käsittelemään saman luokituksen alaisten esineiden tai palveluiden erilaista kohtelua yksinkertaisen verotusjärjestelmän kustannuksella. Lisäksi kulttuuri- ja vapaa-ajan toiminnan välinen ero on erityisen vaikea tehdä. Lopuksi, mikäli on taattava verotuksen neutraaliuden periaate eri levityskeinojen ja -menetelmien välillä, sen soveltaminen edellyttää samanlaisten säännösten soveltamista samanlaisissa tapauksissa. Muistomerkkien suojelu-ja entistämistöiden osalta, sen merkityksen johdosta, joka muistomerkeillä on kulttuurin levittämiselle ja saatavuudelle Euroopan kansalaisille, kulttuuriperinnön alalla toimivat hallituksista riippumattomat järjestöt ovat esittäneet niille alennettua astetta. On kuitenkin huomattava, /G että näiden esineiden luonne huomioon ottaen, eri jäsenvaltioiden käyttämät eri asteet eivät näytä merkittävästi häiritsevän sisämarkkinoiden toimintaa (ei kaupan uudelleensuuntautumisen vaaraa)!9. Komission tekemässä kertomuksessa alennetun asteen soveltamisesta vuonna 1992 annetun direktiivin voimaantulon jälkeen tullaan siihen johtopäätökseen, että nykyisin ei ole kilpailun vääristymistä tai kaupan uudelleensuuntautumista, jotka edellyttäisivät kulttuurituotteiden ja/tai palveluiden liittämistä alennetun asteen luetteloon^0. '9 Kulttuuriministerien kokouksen jälkeen (Wtirtzburgin epävirallinen kokous, 1993) ministerit keskustelivat ensimmäisen kerran asiasta. 20 Komission kertomus neuvostolle arvonlisäverosta annetun kuudennen direktiivin (KOM(94)584) 12 artiklan 4 kohdan ja 28 artiklan 2 kohdan g alakohdan mukaisesti. /? LUKU IV: KILPAILUPOLITIIKKA Kilpailupolitiikalla on merkittävä tehtävä talouteen liittyvien toimien tasapainoisesi-a kehittymisessä, jatkuvassa ja tasapainoisessa laajentumisessa, kasvavassa vakaudessa ja kiihtyvässä yiik ;ön elintason nousussa. Näin ollen kilpailupolitiikka myötävaikuttaa sisämarkkinoiden tehokkaaseen toimintaan kuluttajansuojan ja työntekijöiden ja työnantajien suojelun kautta. Kilpailupolitiikka koostuu seuraavista tekijöistä: - yrityksiin sovellettavista säännöistä (EY:n perustamissopimuksen 85 artikla ja sitä seuraavat): kiellettyjä ovat sekä kaikenlaiset yritysten väliset sopimukset tai yhteenliittymät, jotka ovat omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja joiden tarkoituksena on estää, rajoittaa tai vääristää kilpailua sisämarkkinoilla, että kaikenlainen määräävän aseman väärinkäyttö. Perustamissopimuksessa atieesta määrätään kuitenkin, että tietyissä, tarkoin määritellyissä olosuhteissa voidaan tästä kielto; tehdä poikkeus tietynlaisten yritysten välisten yhteenliittymien sallimiseksi. 21 On pidettävä mielessä, että neuvosto antoi 21. 12. 1989 asetuksen (4069/89) yrityskeskittym valvonnasta. Tällä asetuksella komissio sai valtuudet valvoa "yhteisönlaajuisia" yrityskesh artiklan mukaan keskittymällä tarkoitetaan "mahdollisuutta vaikuttaa määräävällä tavalla > toimintaan" (fuusiot jne. ). oiminnan rsiä. Sen 3 yrityksen ja jäsenvaltioihin erityisesti jäsenvaltioiden myöntämiin - (EY. n perustamissopimuksen 92 artikla ja sitä seuraavat): sisämarkkinoille soveltumattomina p; jtään myös tukia, jotka vaikuttavat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja jotka vääristävät tai voivat väa ; ;iä kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa. Kuitenkaan periaate valtion tukien soveltumattomuudesta yhteismarkkinoille ei ole ehdot Mainitussa 92 artiklassa määrätään tuista, jotka soveltuvat tai joita voidaan harkita soveltuvaksi yhteisin demoille. tukiin sovelletut iöt t> EY:n perustamissopimuksen 128 artiklan 4 kohta vastaa selkeästi 92 artiklan 3 kohdan d alakohtaa, sillä jälkimmäisen mukaan yhteismarkkinoille ja kulttuuriperinnön edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin ja kilpailun edellytyLs yhteisössä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. " soveltuviksi voidaan katsoa "tukea h ttuurin Mikäli kulttuuriesineillä ja -palveluilla on erityisiä tunnustettuja ominaisuuksia, kulttuuriala kuuluu talouden näkökohdista kilpailusääntöjen soveltamisalaan kuten muutkin alat. On siis tarpeen vakuuttaa myös tälle alalle, ettei kilpailua vääristetä ja että kulttuuritavoitteisiin nähden kohtuuttomia tukikäytäntöjä vältetään. Komission harjoittama kilpailupolitiikka on ottanut huomioon ja ottaa huomioon kulttuurialan ominaispiirteet. Tässä yhteydessä kilpailupolitiikka sallii jäsenvaltioiden kulttuuritoimille annetun itse asiassa käytännössä sallinut kulttuurin edistämiseen ja asianmukaisen tuen. Komissio on 21 EY:n perustamissopimuksen 85 artiklan 3 kohdassa säädetään, että poikkeus voidaan myöntää sopimuksille, jotka täyttävät seuraavat neljä edellytystä ja jotka: tehostavat tuotantoa tai tuotteiden jakelua, edistävät teknistä tai taloudellista kehitystä, jättävät kuluttajille kohtuullisen osuuden näin saatavasta hyödystä, eivät aseta asianomaisille yrityksille rajoituksia, jotka eivät ole väL uttömiä mainittujen tavoitteiden toteuttamiseksi. a kulttuuriperinnön säilyttämiseen tarkoitetut valtion tuet varmistamalla sisämarkkinoiden ja kilpailun perussääntöjen noudattamisen. 1/ Yrityksiin sovellettavat kilpailusäännöt Kulttuurialalla kilpailusäännöt koskevat erityisesti julkaisualaa ja audiovisuaalista alaa. A/ Julkaisuala 1. Tilanne Kirjan, ja erityisesti kirjan hinnan määrittämisen perinteisten järjestelmien osalta, komission on jatkuvasti tutkittava pragmaattisesti sille käsiteltäviksi annettuja tapauksia ottaen huomioon kirjan erityisluonteen ja EY:n perustamissopimuksen uuden, kulttuurille omistetun 128 artiklan johdosta. Komission on kuitenkin valvottava perustamissopimuksen sääntöjen ja erityisesti sen 85 artiklan noudattamista. Komission tietoon on tähän päivään mennessä tullut neljä poikkeuspyyntöä. Komissio on tehnyt kaksi kieltävää päätöstä (tapaukset VBVB/VBBB ja NBA), joista ensimmäisen Euroopan yhteisöjen tuomioistuin vahvisti kokonaisuudessaan ja toinen vahvistettiin 85 artiklan 1 kohtaa (yritysten väliset sopimukset) koskevilta osiltaan mutta kumottiin 85 artiklan 3 kohdan (poikkeus) soveltamisen osalta. Kahdessa muussa tapauksessa ja uudestaan NBA-tapauksen kohdalla komissio, joka on päättänyt suorittaa poikkeuksen taloudellisen myöntämismahdollisuuksien tutkimista. oikeudellisen arvioinnin, nykyisin jatkaa ja On pidettävä mielessä, että kirjan hinnan muotoutumisen oikeudelliset järjestelmät kuuluvat tavaroiden vapaan liikkumisen sääntöjen soveltamisalaan (30 artikla ja sitä seuraavat). Ainoastaan kaksi jäsenvaltiota (Ranska ja Espanja) ovat tähän mennessä antaneet tällaiset säädökset. Espanjan säädökset eivät aiheuttaneet soveltumattomuutta yhteisön lainsäädäntöön, mutta Ranska joutui muuttamaan säädöksiään ennen kuin ne olivat yhteensopivia yhteisön lainsäädännön kanssa. 2. Tämänhetkinen keskustelu Hyvin ristiriitaisessa yhteisöilmapiirissä, jossa kustantajat, kirjakaupat ja lukija-kuluttajat vaikuttavat jakautuneilta, komissio on kirjan hinnan problematiikkaa perusteellisesti arvioituaan tullut siihen johtopäätökseen, että tällä hetkellä ei ole syytä esittää kirjan hinnalle kehyksiä. Sitävastoin komissio on korostanut, että kulttuurin näkökohdasta kirjan hinta on vain yksi tekijä kirjaa ja lukemista suosivan yleisen politiikan tutkimisessa ja toimeenpanemisessa. Tällaisen politiikan on samalla kertaa pyrittävä sekä rohkaisemaan monipuoliseen tarjontaan ja kulttuurin todelliseen saatavuuteen perustuvia hyviä lukutottumuksia, että tuloksellisen julkaisutoiminnan luomisen ja säilyttämisen tukemiseen. Lisäksi kirja- alan elinvoimaisuus riippuu yhtälailla muista tekijöistä, kuten myynnin edistäminen, koulutus, valtakunnallinen suunnittelu, jne. B/ Audiovisuaalinen ala Perustamissopimuksen 85 ja 86 artiklaa ei ole laadittu suojelemaan viestimien monipuolisuutta tai muuta kulttuuriin liittyvää tavoitetta. Siitä huolimatta komissio on kyennyt kätevästi hyödyntämään käytössään olevia oikeudellisia asiakirjoja kilpailualalla taatakseen epäsuorasti markkinoiden kilpailurakenteiden säilyttämisen ja vaikuttaakseen yleisölle tarjottavien ohjelmien monipuolisuuteen. Muutamia tapauksia voidaan käyttää esimerkkinä komission tahdosta valvoa kilpailusääntöjen tarkkaa soveltamista ottaen erityisesti huomioon niiden vaikutuksen monipuolisuuteen: n * MSG Media Servicen tapauksessa komissio kielsi suuren yhteisyrityksen luomisen sellaisten suurten yhtymien välillä kuin Bertelsmann, Deutsche Bundespost Telekom, sillä perusteella, että tämän yhteisyrityksen seurauksena pääsy Saksan maksullisen television markkinoille olis suljettu, mikä rajoittaisi kilpailevien palveluiden tarjoajien markkinoillepääsyä; * Nordic Satellite Distributionin tapauksessa komissio teki vastaavan kielteisen päätöksen; * Holland Media Group (HMGVtapauksessa komissio pyysi osapuolia (erityisesti RTL4- ja RTL5- yhtiöitä, kuten myös VERONICA-ketjua) tutkimaan soveltuvia toimenpiteitä taatakseen Hollannin markkinoiden avoimuuden kilpailevien palveluiden tarjoajien markkinoillepääsyyn. Komissio on antamassaan tiedonannossa. tuonut julki näkemyksensä monipuolisuuden tärkeydestä media-alalla 71. 02. 1990 Onkin todettu, että yhteisön audiovisuaalisen alan politiikan on pyrittävä myös takaamaan, ettei audiovisuaalisen alan kehitys tapahdu monipuolisuuden kustannuksella, vaan että tämr politiikka pikemminkin vaikuttaa sitä vahvistavasti suosimalla erityisesti yleisölle tarjottaviesi ohjelmien monipuolisuutta. Mutta monipuolisuuden korostaminen ei ole ollut komission ainoa kiinnostuksen kohde täi là !alla, sillä komissio on tehnyt myös useita muita päätöksiä pääsyn takaamiseksi tärkeisiin tapahtua , mukaan lukien kulttuuritapahtumat, taatakseen yleisölle pääsyn tietoon. Esimerkkinä voidaan käyttää MGM/UA:n tapausta, jossa komissio tutki perustamissopimuksen 85 ja 86 artiklan perusteella ovatko myönnetyt yksinoikeudet liiallisia. Kulttuurin huomioon ottaminen on kuitenkin periaatteessa rajattua kilpailusääntöjen luontet a johtuen. Ei siis ole kovinkaan todennäköistä, että kulttuuritavoitteen suojelu voisi yksin muodost? i perustan yksittäiselle poikkeukselle. Sitävastoin on huomattava, että komissio on ottanut huomioon r. ;yös muita tekijöitä, joita ei ole erikseen mainittu perustamissopimuksen 85 artiklan 3 kohdassa, nimittäin kriisissä olevien kartellien uudelleenjärjestämisen sosiaalinen ulottuvuus (esimerkiksi päätös 89/340 vnteettisiä kuituja koskevasta sopimuksesta) tai viimeaikaisempi ympäristönsuojelu. Ei siis ole poissuljettua, että kulttuurinäkökohdat voisivat tulevaisuudessa tulla suoraan komission huomioon ottamaksi ilman, että sisämarkkinoiden päätavoite vaarantuisi. 11/ Kulttuurille annettavaa valtion tukea koskeva politiikka A/ Kulttuurialaa koskeva tuki Tilanne Komissio on tehnyt joukon sen kulttuurille annettavaa tukea koskevaa kantaa selventäviä päätöksiä. Täten kulttuurin monimuotoisuuden edistäminen on hyväksytty tuen myöntämisen perusteeksi erityisesti kuvaamataiteissa ja kirjojen viennissä. Yleisesti katsottuna kulttuurialalle myönnetty tuki ei juurikaan muodosta ongelmia kilpailupolitiikan kannalta katsottuna. Komission on kuitenkin pitänyt vastustaa tätä tukea, ei sen luonteesta johtuen, vaan koska sen myöntämisen edellytykset ovat usein Euroopan yhteisön perusperiaatteiden vastaisia. Esimerkkinä voidaan mainita eräitä tukijärjestelmiä, jotka ovat vastoin SEU:n uudessa 6 artiklassa määrätyn kansallisuuteen perustuvan syrjinnän kiellon perusperiaatetta, jonka muka muiden jäsenvaltioiden toimivaltaan kuuluvien on saatava samanlaista kohtelua tuen antavan j envaltion lytyksen, toimivaltaan kuuluvien kanssa. Komissio esimerkiksi hylkäsi Saksan hallituksen asettaman c jonka mukaan tukea saavan elokuvan ohjaajan olisi oltava Saksan kansalainen tai saksalaisc. ulttuurin edustaja. dö Tämänhetkinen keskustelu 128 artiklan ja kulttuurille myönnettävää tukea koskevan määräyksen (92 artiklan 3 kohdan d alakohta) perustamissopimukseen liittämisen seurauksena ja tilanteen selventämiseksi komissio on aloittanut pohdinnan asiaa koskevien suuntaviivojen antamisesta. Tällä perusteella eräät kilpailua vääristämättömät jne. ) mitenkään merkittävästi ja tarjotaan kaikille vaikuttamattomat mahdollisille saajille kyseisessä jäsenvaltiossa. (teatterit, rajoituksetta hyväksyä, mikäli niitä jäsenvaltioiden väliseen kauppaan tukimuodot voitaisiin taidegalleriat B/ Audiovisuaalisen alan tuki Televisiolle ja elokuvatuotannolle myönnettävä tuki Jäsenvaltiot suosivat audiovisuaalisen teollisuutensa kehitystä useilla tavoilla, erityisesti suoralla tuella tämän alan sijoituksille myönnetyillä veroetuuksilla, koulutuksen tietyille elokuvatuotannoille, rahoittamisella ja elokuvafestivaalien tukemisella. Nämä toimenpiteet lukeutuvat yleensä kiinteästi, puolueettomasti tarkasteltuna, yhteisön audiovisuaaliseen politiikkaan, jonka tarkoituksena on muun muassa voimistaa eurooppalaisen ohjelmatuotannon kilpailukykyä. Tukitoimet voivat olla paikallisia, alueellisia tai kansallisia. Mikäli nämä toimet eivät aiheuta kilpailun vääristymistä tai ne eivät merkittävällä tavalla vaikuta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, niihin ei sovelleta Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 artiklaa, jossa määritellään valtion tukea koskevat säännöt, eikä komissiolla ole syytä puuttua asiaan. Ottaen kuitenkin huomioon, että koska kyseisen alan elinkeinonharjoittajat kilpailevat usein keskenään, tietyllä elokuvatuotannon ja television tuella voi olla merkittävä vaikutus kilpailuun ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Komissio on jo kauan sitten hyväksynyt kulttuurin monimuotoisuuden kunnioittamisen perusteeksi elokuvateollisuudelle ja televisio-ohjelmien tuotannolle annettavalle tuelle, edellyttäen, että kyseinen tuki ei vääristä kilpailua sopimattomalla tavalla. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan p kohdassa määrätään, että yhteisön toiminta "myötävaikuttaa jäsenvaltioiden kulttuurien kehittymiseen kukoistaviksi". 92 artiklan 3 kohdan d alakohta, kuten myös 128 artikla, liitettiin EY:n perustamissopimukseen tätä periaatetta soveltaen - ilman, että se välttämättä tarkoittaisi politiikan perusteellista uudelleensuuntaamista tässä asiassa. Komissio on jo ottanut huomioon tämän kaltaiset seikat arvioituaan alalle annettavaa tukea. Arvioituaan ensin audiovisuaalisen alan julkisen tuen komissio jatkaa tasapainon etsimistä kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistämisen vaatimusten, kaupan avoimuuden ja sisämarkkinoiden kilpailun sekä sopimattoman kilpailun vääristymisen välillä. Julkisten radioyrittäjien rahoitus Valtion tukea käsittelevien sääntöjen nojalla ovat yksityiset radioyrittäjät Ranskasta, Espanjasta ja Portugalista esittäneet komissiolle yksityiskohtaisen kysymyksen julkisten radioyrittäjien rahoituksesta. Valituksen tehneet korostavat, että julkisten radioyrittäjien rahoitus aiheuttaa lupamaksuilla, suoralla tuella ja säännöllisellä pääoman nostolla heidän kannaltaan epäsuotuisan kilpailutilanteen. Tämä kysymys on tärkeä koko yhteisössä. Komissio on asettanut ulkopuolisia asiantuntijoita etsimään tasapaino valtion rahoittamiin julkisiin radioyrittäjiin. Komissio tutkii sille toimitettuja asiakirjoja tämän tutkimuksen perusteella (joka kattaa myös uudet jäsenvaltiot). Suuntaviivat Selventääkseen täsmällisemmin tämän alan politiikkaansa komissio tutkii parhaillaan kulttuuria, taiteita ja audiovisuaalisen alan tukea koskevia suuntaviivoja; komissio täten vahvistaa myönteisen kantansa elokuvien ja televisio-ohjelmien tuotannon tukeen, mukaan lukien videot ja musiikkitallenteet, siinä määrin kuin tuen tarpeellisuus eurooppalaisen kulttuurin edistämiselle ja/tai säilyttämiselle voidaan dl osoittaa, ja että niiden merkitys on sopusoinnussa tavoitteiden kanssa. Komissio vakuuttaa lisäksi jäsenvaltioiden kaikenlaisen kansallisuuteen perustuvat syrjinnän puuttuvan Euroopan unionin kansalaisten välillä ja kaikkien tavaroiden, palveluiden, henkilöiden ja ideoiden vapaan liikkumisen esteiden puuttuvan koko unionin alueella. tukemisen Koska kulttuurinäkökohdat ovat niinkin tärkeitä, komissio hyväksyy kulttuuriperinnön televisio-ohjelmien ja videoiden, jne. Levittämisen tukemisen avulla. Komission arvion mukaan julkisilla radiolähetyselimillä on tärkeä tehtävä alueellisen, kansallisen ja eurooppalaisen kulttuurin edistämisessä ja audiovisuaalisen teollisuuden kukoistamisessa Euroopassa. Komissio on tietoinen siitä, että julkisen sektorin tehtävänä on toimittaa kansalaisille tieto-, opetus-, kulttuuri-, viihde- ja urheilulähetyksiä. Komissio suosii julkisten ja kaupallisten radiolähetyselinten löytämään oikeudenmukaisen tasapainon näiden kahden tavoitteen välillä. laajenemista ja pyrkii Johtopäätökset 92 artiklan 3 kohdassa määritellään tarkasti kulttuuritavoitteet. Euroopan elokuvien ja televisio-ohjelmien tuotanto- ja levitysteollisuus muodostaa itse asiassa merkittävän osan Euroopan kulttuurimaisemaa. Komissio on hyväksynyt kulttuurin edistämisen perusteeksi elokuvateollisuudelle ja televisio-ohjelmien tuotannolle annettavalle julkiselle tuelle, edellyttäen ettei se sopimattomalla tavalla vääristä kilpailua. <# LUKU V: KULTTUURIESINEET SISÄMARKKINOILLA Vapaa liikkuvuus, EY:n perustamissopimuksen perusperiaate ja sisämarkkinoiden perustamisedellytys, koskee myös kulttuuriesineitä. Perustamissopimuksen tätä asiaa koskevat määräykset (erityisesti 9, 10, 12 artiklat ja niitä seuraavat - tullit ja 30 - 34 artikla - määrälliset rajoitukset, jne. ) ovat siten myös sovellettavissa. Sitävastoin kulttuuriesineiden vapaan kulttuuriperinnön, erityisesti kansallisaarteiden, laillisen suojelun kanssa. liikkuvuuden periaate on sovitettava yhteen maidemme Lisäksi perustamissopimuksen 36 artiklassa määrätään, että jäsenvaltiot voivat poiketa 30 - 34 artiklan määräyksistä ottamalla käyttöön tai säilyttämällä rajoituksia tai vaikutukseltaan vastaavia toimia sellaisten kansallisaarteiden tuonnissa, viennissä tai yhteisön sisäisessä kuljetuksessa, joilla on taiteellista, historiallista tai arkeologista arvoa22. 36 artikla on poikkeus artiklassa määritellystä vapaan liikkumisen periaatteesta, ja sitä on siis tulkittava rajoittavasti. Kunkin jäsenvaltion periaatteellisena tehtävänä on määritellä yhteisön lainsäädännön asettamissa rajoissa 36 artiklan tavoitteiden toteuttamisen asettamat vaatimukset, tässä tapauksessa alueellaan olevien kansallisaarteiden määritteleminen, valitsemallaan tavalla ja oman arvoasteikkonsa mukaisesti, edellyttäen, että kyseinen määritelmä on kohtuullisella tasolla ja sovittaa yhteen kulttuuriperinnön ja vapaan liikkuvuuden. 36 artiklassa jäsenvaltioille annettu toimivalta ei kuitenkaan ole mielivaltaista: soveltamisessa on otettava huomioon yhteisön lainsäädännössä luetellut perusperiaatteet, mitä yhteisön toimielimet valvovat. L Kansallisaarteiden ja kulttuuriesineiden käsitteiden rajoittamiseen liittyvät ongelmat Kansallisaarteen käsitettä on hyvin vaikea rajoittaa ja tällä hetkellä on hankala selvittää yhteisiä perusteita tämän käsitteen kattavuuden määrittelemiseksi. Jäsenvaltioiden lainsäädännöt ja käytännöt ovat yhteensopimattomia, mikä selittyy erilaisilla asiaa koskevilla kulttuuriperinteillä ja eduilla. Kansallisaarteen käsitteen tulkinnassa voidaan erottaa kaksi yleistä suuntausta: laaja tulkinta, jota harrastavat kulttuuriesineitä vievät valtiot, joilla on rikas, harvoin kattavasti luetteloitu, kulttuuriperintö; kapea tulkinta, jota harrastavat kulttuuriesineitä tuovat valtiot, joilla on määrällisesti pieni kulttuuriperintö, ja joissa useimmiten sijaitsevat taidekaupan suuret keskukset. 22 On huomattava, että 36 artiklaa vastaava säännös löytyy asetuksesta, jossa on vuodesta 1970 yhteisölle yhteinen järjestelmä kolmansiin maihin suuntautuvassa viennissä (asetus 2609/69, 11 artikla). Siten 36 artiklassa määrätty yhteisön sisäistä kauppaa koskeva poikkeus koskee myös vientiä kolmansiin maihin. Nämä kaupan rajoitukset eivät ole GATT:in sääntöjen vastaisia (20 artikla, sama viittaus kansallisaarteisiin). 0 Kulttuuriesineiden käsitteen määrittelemisen vaikeus on ongelma määriteltäessä kansainvälisesti tai yhteisön tasolla maiden välisten velvoitteiden kattavuus ja laajuus näiden esineiden suojelemiseksi harjoitettavan yhteistyön osalta23. 11. Yhteisön liitännäistoimenpiteet kulttuuriesineiden osalta sisämarkkinoiden toteuttamiseksi. Yhteismarkkinoiden toteuttamisen myötä poistettiin 1. 1. 1993 kaikki rajatarkastukset yhteisön sisältä, mistä ei tehdä ainoatakaan poikkeusta minkään tuotteen osalta. Myös kulttuuriesineiden osalta jäsenvaltioilla säilyy oikeus, 36 artiklan nojalla ja siinä asetetuissa rajoissa, sekä määritellä kansallisaarteensa, että antaa niiden suojelemisen takaamiseksi tarvittavat määräykset. Kuitenkaan jäsenvaltiot eivät enää voi turvautua yhteisön sisäisiin rajatarkastuksiin näiden määräysten tehokkuuden takaamiseksi. Tässä yhteydessä komissio on päättänyt toteuttaa toimenpiteitä sen takaamiseksi, että poistamisella ei ole kielteisiä seurauksia kansallisaarteiden suojeluun. rajojen Itse asiassa kahdentoista ja sittemmin viidentoista jäsenvaltion kansallisaarteiden tehokas suojelu edellyttää yhteismarkkinoilla, joilla ei enää ole yhteisön sisäisiä rajatarkastuksia, jokaisen jäsenvaltion osallistumista muiden kansallisaarteiden suojelemiseen. Tässä suhteessa on välttämätöntä, että jokainen jäsenvaltio valvoo kansallisaarteiden vientiä yhteisön ulkopuolelle. Eikä ainoastaan omia aarteitaan, vaan myös muille jäsenvaltioille kuuluvia ja jotka voivat olla ensimmäistä kertaa kyseisen jäsenvaltion alueella rajatarkastusten poistamisen seurauksena. Tämä on kulttuuriesineiden viennistä 9. 12. 1992 annetun asetuksen N:o 3911 tarkoitus. Lisäksi, koska tässä vaiheessa ei yhteisön yhteisen kulttuuriperinnön käsite vielä ole käytössä, määräävänä tekijänä on se, että kulttuuriesine sijaitsee yhdessä jäsenvaltiossa eikä toisessa. Jäsenvaltiot haluavat, että alueeltaan laittomasti vietyjen kansallisaarteisiin kuuluvien kulttuuriesineiden palauttaminen taattaisiin. Toisen yhteisön liitännäistoimenpiteen tavoitteena on sen varmistaminen, että se jäsenvaltio, jonka alueelta esine on löytynyt, takaa sen palauttamisen sen valtion alueelle, josta se on laittomasti viety 1. 1. 1993 jälkeen: jäsenvaltion alueelta vietyjen kulttuuriesineiden palauttamisesta 15. 3. 1993 annettu direktiivi N:o 1993/3/ETY. Palauttamista koskevan direktiivin tarkoituksena on sallia kansallisaarteen entistäminen jäsenvaltion alueelle luoden täten jäsenvaltioiden välille oikeudellisella toimenpiteellä palauttamispakko, jonka soveltamisalue ja soveltamisen edellytykset ovat tarkkaan rajattuja. laittomasti Kansallisaarteiden määrittelemisen "vastavuoroisen tunnustamisen" menetelmää käsittelevän sopimuksen luoda jäsenvaltioiden välille puuttuessa näissä kahdessa asiakirjassa käytetty lähestymistapa on vastavuoroisia, takaamiseksi kulttuuriesineiden kovan yhteisen ytimen osalta täydentämään olemassaolevia, ja siis vuoden 1992 jälkeen tehokkuuden voidaan katsoa pienentyneen sisäisten rajatarkastuksen lopettamisen myötä. Tarkoituksena on taata tälle kovalle ytimelle toisistaan poikkeavia kansallisia suojajärjestelmiä, rajattuja, velvoitteita yhteisön tässä vaiheessa turvaverkon jonka tosin 23 Tämä vaikeus on kompastuskivenä tärkeimmistä kulttuuriesineiden suojelemisessa tehtävää yhteistyötä tai laittoman kaupan ehkäisemistä koskevien asiakirjoista tai sopimuksista käytävissä neuvotteluissa (1970: Unescon - kulttuuriesineiden viennin, tuonnin ja luvattomien esineiden kuljetuksen ehkäisemiseksi tehtävät toimenpiteet. 1985: Euroopan neuvosto - yleissopimus kulttuuriesineitä koskevista rikoksista. Vuodesta 1980 eteenpäin: varastettuja tai laittomasti maastavietyjä kulttuuriesineitä koskevia Unidroit-toimenpiteitä. 1995: Unidroit-yiejssopimus varastettujen tai laittomasti maastavietyjen kulttuuriesineiden kansainvälisestä palauttamisesta. â^ (johon mahdollisesti kuuluisi suurin osa, ellei peräti kaikki kansallisaarteet) yhteisön korkeatasoinen kunnioittaen. Tämä "kova ydin" on määritelty yllämainitun asetuksen ja direktiivin yhteisessä liitteessä. tasolla turvallisuuden perusperiaatteita ja kaupankäynnin suoja vapaan liikkuvuuden niistä Liitteessä on laadittu suuresta esinejoukosta asiantuntijoiden kanssa määritellyistä kulttuuriesineistä yhteisten luokitusten luettelo (luokitusehdot: esineen luonne, ikä ja arvo), joka muodostaa luokitusten ulotettava määritelmän yhteistyövelvoitteensa kulttuuriperintöjensä suojaamiseksi. Liitteessä ei siis määritellä 36 artiklan mukaisesti kansallisaarteita, joiden määrittely kuuluu jäsenvaltioille. Vaikuttaisi siis siltä, että kansallisaarteeksi katsottavat kulttuuriesineet liitteen määritelmän ulkopuolelle ja asetuksen yhteisen jäisivät direktiivin tällä hetkellä jäsenvaltioiden esineistä, joiden osalta on Vaikka näiden kahden säädöksen liitteen sisältö (luettelo esineiden luokituksesta) on sama sekä asetuksessa että direktiivissä, niiden soveltamisala ei ole aivan samanlainen. Siten tullin osalta kaikkia liitteessä mainittuja kulttuuriesineitä, katsottiinpa ne kansallisaarteeksi tai ei, koskee velvoite esittää yhtenäisen hallinnollisen asiakirjan24 Itse asiassa kansallisaarteiden luonne ja liitteen soveltamisalaan kuuluvat kulttuuriesineet eivät ole tullin osalta pätevä tarkastusperuste. tueksi vientilupa. Voidaan mainita myös muitaeroja yksityiskohdissa, erityisesti vähempiarvoisille arkeologisille esineille myönnettyä poikkeusta. Sitävastoin direktiivin mukaista palauttamista ei aloiteta kuin 36 artiklan mukaisen kansallisaarteeksi katsottavien esineiden osalta eikä kaikkien liitteen luokitusten mukaisten esineiden kohdalla. Direktiivin todellinen soveltamisala on siis tarkoin rajattu. Liitteen luokitusten kattavuuden pienemmästä tai laajemmasta kattavuudesta tehtävä sopimus on ollut keskustelun lähtökohtana. Lopputuloksena on luonteensa mukainen paranneltavissa oleva poliittinen sovitteluratkaisu. Asian poliittisen herkkäluontoisuuden vuoksi toimielimet ovat päättäneet, että kaikki muutokset liitteeseen on päätettävä perustamissopimuksen 100 a artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti. III- Keskustelun nykyinen vaihe 1- Nykyiset yhteisön toimenpiteet (asetus ja direktiivit Jäsenvaltioiden toimittamien kansallisten kertomusten perusteella komissio esittää vuoden 1996 kuluessa näiden säädösten mukaisen ensimmäisen kolmivuotisen kertomuksen esitelläkseen kohdatut vaikeudet ja, mikäli tarpeellista, tarpeen näiden säädösten muuttamiseksi. Lisäksi komissio on, odottamatta yllämainittua kolmivuotista kertomusta, tehnyt esitykset yhden yksityiskohdan muuttamiseksi: akvarellien ja guassimaalausten luokitus asetuksen ja direktiivin yhteisessä liitteessä (19. 10. 1995, KOM(95)479 lopullinen). 2^ DAU (Document administratif unique): Yhtenäinen hallinnollinen asiakirja. otf 2. Hallinnollinen yhteistyö asetuksessa ja direktiivissä tarkkaan määritellyn kehyksen ulkopuolelle jäävien kulttuuriesineiden osalta Vastikään on kulttuuriesineet liitetty IDA-ohjelmiin (hallintoelinten välinen telemaattinen verkko), joista päätettiin marraskuussa 1995 (Neuvoston päätös 95/468/EY) ja joiden tarkoituksena on helpottaa hallintoelinten välistä tiedonvaihtoa. Lisäksi neljännen tutkimuksen puiteohjelman yhteydessä komissio on osallistunut GRASP- ohjelmaksi kutsutun hankkeen rahoittamiseen, jonka tarkoituksena on kehittää viidentoista jäsenvaltion poliisivoimien yhteistyötä kadonneiden tai varastettujen esineiden rekisteröinnin telemaattisen verkoston välityksellä. Yhteistyö poliisiyhteistyö) laittoman kaupan osalta oikeus- ja sisäasioissa (kolmannen pilarin mukainen Taideteoksien laitonta kauppaa koskevaa poliisiyhteistyötä käsitellään tässä tarkasti määritellyssä yhteydessä. 3. Yhteistyö jäsenvaltioiden kulttuuriasian hallintoelinten ja muiden toimivaltaisten viranomaisten Yleisesti ottaen yhteistyö yhteisön tasolla jäsenvaltioiden kulttuuriasiain hallintoelinten ja muiden toimivaltaisten viranomaisten välillä on keino Unionissa kansallisaarteeksi katsottavien kulttuuriesineiden suojelemiseksi. Näin monimutkaisessa asiassa on tärkeätä välttää kaksinkertaista työtä ja varmistaa, että yhteisön nykyisiä toimenpiteitä ja välineitä hyödynnetään täysimääräisesti. Asteittain käyttöönotettavien välineiden ja niiden toiminnan arviointien myötä (vrt. kolmivuotiset kertomukset) voidaan aikanaan hallinnollisessa yhteistyössä esiintulevat uudet tarpeet asteittain tunnistaa. toissijaisuusperiaatteen Yhteisö pyrkii ja perustamissopimuksen mukaisten valtuuksiensa mukaisesti tukemaan ja täydentämään jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten, erityisesti kulttuuriasiain hallintoelinten, pyrkimyksiä voidakseen paremmin vastata niiden tarpeisiin ja siten vähitellen antaa Unionin kulttuuriperinnölle parhaan mahdollisen suojan. Z<* LUKU VI: PERINTEISET JA ALUEELLISET MAATALOUSTUOTTEET Perustamissopimuksen maataloutta koskevat määräykset ja erityisesti yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) määräykset eivät käsittele kulttuurinäkökohtia. Kuitenkin maataloudella on ominainen kulttuurinen luonteensa, sillä maatalous on vuosituhansien ajan ollut sivilisaation moottorina. Maatalous vaikuttaa yleisesti myös maan, maisemien ja Euroopan ympäristön hoitoon. Euroopan yhteisön on kunnioitettava jäsenvaltioiden ja niiden alueiden kulttuurien monimuotoisuutta. Euroopassa paikallinen tai alueellinen tietotaito on luonut hyvin suuren joukon perinteisiä tuotteita, jotka kuuluvat alkuperäalueen kulttuuri-identiteettiin. Yhteismarkkinoiden luominen mahdollisti näiden tuotteiden tarjoamisen laajemmalle alueelle. Yhteisön on kuitenkin pitänyt puuttua asiaan näiden tuotteiden paikallisen identiteetin suojelemiseksi. Tässä mielessä on siis mahdollista todeta, että maatalousalalla yhteisö on ottanut kulttuurinäkökohdat huomioon säännöissään. Kaksi aloitetta on vaikuttanut perinteisten maataloustuotteiden tai tietyltä maantieteelliseltä alueelta peräisin olevien tuotteiden säilyttämiseen: maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annettu asetus (N:o 2081/92); maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden erityisluonnetta koskevista todistuksista annettu asetus (N:o 2082/92). Näiden asetusten tavoite on yhteinen: ne pyrkivät sekä tuomaan esiin tiettyjen tuotteiden perinteiseen tuotantomenetelmään liittyvät erityisominaisuudet, että suojelemaan kuluttajia epärehellisiltä toimintatavoilta ja väärennöksiltä. tai alkuperään Kansallisten suojajärjestelmien homogeenisuudesta johtuen asetuksessa N:o 2081/92 annetaan maantieteellisten nimitysten välttämättömät määritelmät. Asetuksessa erotetaan maantieteelliset merkinnät ja alkuperänimitykset, jotka määrittelevät tuotteet, joissa on sen seudun nimi, johon ne hyvin tarkasti liitetään. Asetuksen N:o 2082/92 tavoitteena on arvioida tuotteiden tyypillistä ja perinteistä luonnetta niiden erityisominaisuuksia koskevien todistusten perusteella. Näiden asetusten kulttuurivaikutukset koskevat siis alueen arvostamista, paikallisen tietotaidon tai perinteisen valmistusmenetelmän suojelua. On myös mainittava marraskuussa 1994 luotu oma graafinen tunnusmerkki erityisen syrjäisten alueiden (merentakaiset departementit; Kanarian saaret, Azorit jonka tarkoituksena on edistää näille alueille tyypillisiä laadukkaita maataloustuotteita. ja Madeira) maataloustuotteille, Lisäksi useilla yhteisen maatalouspolitiikan tukemilla aloilla on tärkeitä kulttuurinäkökohtia. Esimerkiksi oliivinviljely ja oliiviöljyn tuotanto ovat olennainen osa Euroopan unionin Välimeren alueiden kulttuuriperintöä. On myös huomattava, että komission esitykset viinin yhteisen markkinajärjestelyn uudistamisesta (KOM 94/117) ottavat huomioon tämän alan merkityksen ympäristön ja kulttuurin tasolla kunnioittaen viinin tuotannon monimuotoisuutta ja perinteitä Euroopan unionissa. Jtt Lisäksi yhteisen maatalouspolitiikan vuoden 1992 uudistukseen liittyvien toimenpiteiden osalta asetus ETY N. o 2078/92 käsittelee maaseutuympäristön suojelun ja säilyttämisen edellytysten kanssa yhteensopivia tuotantomenetelmiä. Jäsenvaltiot tekivät tämän toimenpiteen yhteydessä sopimuksen ohjelmista, joilla voi olla kulttuurin kannalta merkitystä, eli perinteisten ja historiallisten maisemien säilyttäminen. Esimerkiksi Bolzanon alppialuetta (Italia) koskeva ohjelma pyrkii kannustamaan laajamittaista laiduntamista ja alppialueiden kulttuurimuotojen säilyttämistä. Tukitoimiin kuuluu mm. perinteisen maiseman säilyttämisen tukeminen. Yhdistyneessä kuningaskunnassa "Country Stewardship Scheme" on yksi asetuksen N:o ETY 2078/92 mukaisesti hyväksytyistä toimenpiteistä, jonka tarkoituksena on suojella, säilyttää tai palauttaa joko luonnonkauneutensa, eläimistönsä monipuolisuuden tai vapaa-ajan mahdollisuuksiensa kannalta erityisiä maisemia, suhteessa perinteisten maataloustuotantomenetelmien säilyttämistoimintatapoihin. ja/tai historiallisen arvonsa oS LUKU VII: KULTTUURI EUROOPAN YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIMEN PÄÄTÖKSISSÄ I OIKEUSKÄYTÄNNÖN ARVIOINTI Tavaroiden, henkilöiden ja palveluiden vapaan liikkumisen poikkeuksien osalta Euroopan yhteisöjen tuomioistuin tekee selvän eron syrjivien ja ei-syrjivien toimenpiteiden välillä. Syrjivät toimenpiteet eivät sovellu yhteisön lainsäädäntöön elleivät ne kuulu selkeästi poikkeuksesta annetun määräyksen, kuten 35, 56 ja 66 artiklan, soveltamisalaan. Oikeuskäytännön arviointi osoittaa, että Euroopan yhteisöjen ja 66 artiklan perustamissopimuksen 36, 48 artiklan 3 kohdan, 56 kulttuurimerkityksen käsitteen huomioon ottamista yleisen järjestyksen kannalta. 25 tuomioistuin rajoittaa olennaisesti tulkinnalla tiukalla Itse asiassa Euroopan yhteisöjen tuomioistuin määrittelee yleisen järjestyksen tiukasti, sillä tähän tuomioistuimen mukaan "yhteiskunnan perusteeseen vetoaminen edellyttää Euroopan yhteisöjen perusetuihin vaikuttavan vakavan uhan olemassaoloa26". Lisäksi, vaikka tämän tuomion mukaiset edellytykset täyttyisivät, Euroopan yhteisöjen tuomioistuin asettaa tiukan suhteellisuusedellytyksen, sillä "poikkeuksena perustamissopimuksen perusperiaatteesta on 56 artiklaa tulkittava tavalla, jolla sen vaikutukset rajoittuvat siihen, mikä on välttämätöntä niiden etujen suojelemiseksi, joita se pyrkii takaamaan". Tämä rajoittava lähestymistapa antaa ymmärtää, että Euroopan yhteisöjen tuomioistuin hylkää kulttuurin osalta kaikki yleiselle järjestykselle perustuvat perusteet. Sitävastoin kulttuurin erityispiirteiden suojelu on tunnustettu ainoastaan kansallisuuteen perustuvia ei-syrjiviä toimenpiteitä koskevaan yleisestä edusta juontuviin pakottaviin syihin perustuvaan oikeuskäytäntöön. Täten siis Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytäntö palveluiden vapaan liikkumisen osalta on todisteena päänavauksesta kulttuuripoliittisille tavoitteille, jotka eivät periaatteessa ole syrjiviä. tekemissään "Mediawet27"-asiasta ""kulttuuripolitiikka" voi muodostaa yleisen edun mukaisen pakottavan perusteen palvelujen vapaan liikkumisen rajoittamiselle kuten myös "valtion eri sosiaalisten, kulttuuristen, uskonnollisten ja filosofisten tekijöiden pluralistisen ilmaisuvapauden säilyttämiselle". tuomioissa Euroopan yhteisöjen tunnusti, että tuomioistuin Siten on sallittua ottaa huomioon erityisvaatimuksia edellyttävien palveluiden erityisluonne, esimerkiksi taiteilijan suojelun turvaamiseksi. 28 25 Tuomio 16. 12. 1992, Komissio vastaan Belgian valtio, 211/91 26 Tuomio 27. 10. 1977, Bouchereau, 30/77 27 Tuomiot 25. 07. 1991, Mediawet, 353/89 ja 288/89 28 Tuomio 18. 01. 1979, Van Wesemael, 110/78 Ie! "Turistioppaat29"-tapauksissa "kulttuuriperinnön ja kansallisen taiteen säilyttäminen ja arviointi" liikkumisen tunnustettiin yleisen edun mukaisiksi pakottaviksi perusteiksi palvelujen vapaan rajoittamiselle. Vastaavasti työntekijöiden vapaan liikkumisen osalta Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on ottanut huomioon kulttuuri-identiteetin säilyttämisen tutkimisen erityistarpeet. Esimerkkinä olkoon Groener3^- tuomio, jossa Euroopan yhteisöjen tuomioistuin päätti, että "perustamissopimuksen määräykset eivät ole jäsenvaltion kielen edistämiseen tähtäävän politiikan käyttöön ottamista vastaan, kun kyseinen kieli on sekä kansallinen että ensimmäinen virallinen kieli". Lopuksi kauppatavaroiden vapaan liikkumisen osalta voidaan todeta Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen haluavan vastaavalla tavalla säilyttää kulttuurien monimuotoisuuden. Siten Cinéthèque^l -tuomiossa tuomioistuimen päätös kansallisesta hallintomallista, joka "kannustaakseen Euroopan yhteisöjen elokuvateosten luomista, niiden alkuperästä riippumatta, pyrkii rajoitetun siirtymäkauden ajan varaamaan näiden teosten levittämiselle etusijan teatterin käytössä", pyrkii yhteisön lainsäädännön kannalta perusteltuun tavoitteeseen. Vastaavasti "B&Q32-tuomiossa Euroopan yhteisöjen tuomioistuin vahvisti kauppojen sunnuntaisen kiinnipitämisen osalta jäsenvaltioiden oikeuden toteuttaa kansallisten tai alueellisten sosio-kulttuuristen erityispiirteiden esiin tuomia vaihtoehtoja yhteisön lainsäädännöstä johtuvien vaatimusten mukaisesti. Pakottavaa perustetta voidaan kuvailla julkisasiamies Van Gerveniä lainaten asiassa C-17/9233 yleisesti "jäsenvaltion tai jäsenvaltion alueen tyypillisen kulttuuriperinnön suojelemiseksi, kehittämiseksi ja levittämiseksi "pluralistisessa" asiayhteydessä ja "jäsenvaltioiden yhteisen kulttuuriperinnön osana". Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on kuitenkin selkeästi esittänyt rajoituksia tähän tunnustukseen Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on siten päättänyt, että sellaisia pakottavia perusteita ei voida käyttää esteiden perustana, jotka eivät sovellu tavoitteiden toteuttamiseen tai joiden vaikutukset ulottuvat kauemmaksi, kuin mitä on puolueettomasti tarkasteltuna tarpeen tavoitteen saavuttamiseksi. Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on vastaavasti rajoittanut pakottavien perusteiden kattavuutta siten, että niiden käyttämiseksi perusteena on jäsenvaltioiden välillä oltava ristiriitaisuuksia, jotka ovat sääntelyn ulkopuolella, tai jotka ovat joko yhdenmukaistamistoimenpiteillä tai vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen soveltamisella riittämättömästi säännellyt. Lisäksi Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on selvästi tuonut julki, että kulttuuri ei voi toimia alibina taloudelliselle protektionismille muihin jäsenvaltioihin nähden. Esimerkiksi 16. 12. 1992 annetussa 29 Tuomio 26. 02. 1991, Turistioppaat, 154/89 30 Tuomio 28. 11. 1989, Groener, 379/87 31 Tuomio 11. 07. 1985, Cinéthèque, 60 ja 61/84 32 Tuomio 16. 12. 1992, B&Q, 169/91 33 Tuomio 4. 05. 1993, Fédicine/Espanja, 17/92 io tuomiossa Komissio vastaan Belgian valtio34 Euroopan yhteisöjen tuomioistuin hylkäsi Belgian joka Euroopan yhteisöjen hallituksen esittämät kulttuurinäkökohdat perusteena tuomioistuimen mukaan "tähtäsi itse asiassa pienentämään valtionyhtiöiden kohtaamaa tosiasiallista kilpailua niiden mainostulojen takaamiseksi". toiminnalle, Tämä rajoittava lähestymistapa ei kuitenkaan sulje pois sitä mahdollisuutta, että Euroopan yhteisöjen tuomioistuin voi myöntää tällaisten säädösten toissijaisten taloudellisten vaikutusten olemassaolon, kuten se on jo tehnyt terveydenhoitoalalla "Omroep Organisatie35-tuomiossa, jossa Euroopan yhteisöjen tuomioistuin myönsi, että "tavoiteltujen etujen vaatimuksiin vastaavien puolueettomien olosuhteiden tavoitteiden ohessa oikeuttama kansallinen saavuttamisen". sääntely voi mahdollistaa muiden taloudellisten Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen aikomuksena ei siis ole kieltää sitä, että kulttuuripäämäärien edistäminen on usein taloudellisista tekijöistä riippuvainen, vaan Euroopan yhteisöjen tuomioistuin pikemminkin pyrkii välttämään sitä, että tätä käsitettä pääasiallisesti talouspoliittisiin päämääriin. Tämän oikeuskäytännön painopisteenä on siis pikemmin kansallisten kulttuuritoimenpiteiden "ensi-ja toissijaisten" vaikutusten arvioiminen. jäsenvaltiot käyttävät Toimenpiteen viimeisen rajoituksen, eli sen ei-syrjivän luonteen osalta, oikeuskäytäntö näyttää vahvistavan sitä tuomioiden sarjalla (esimerkiksi, Mediawet- ja Komissio vastaan Belgian valtio - päätökset) ja vaikuttaa ensinäkemältä hyvin tarkalta. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen on kuitenkin luultavasti tarkennettava oikeuskäytäntöään tältä osin. Lopuksi on huomattava, että suurin osa näistä päätöksistä on tehty ennen kuin Maastrichtin sopimus ja erityisesti sen 128 artikla oli voimassa. Kyseessä on siis puhtaasti oikeudellinen rakennelma, jonka tehdä, selkeän oikeusperustan Euroopan yhteisöjen puuttumisesta huolimatta, jäsenvaltioiden esiin tuomista kulttuurivaikuttimista. Koska Sopimuksessa Euroopan unionista tunnustetaan kulttuurin monimuotoisuuden periaatteen tärkeys, sen voimaantulon jälkeen onkin vastattava kysymykseen, kuinka tämä uusi määräys vaikuttaa oikeuskäytäntöön. tuomioistuimen on pitänyt päätöksillään 34 Tuomio 16. 12. 1992, Komissio vastaan Belgian valtio, 211/911 3 5 Tuomio 6. 10. 1987, Omroep Organisatie Nertsvooederfabriek 118/86 3f Ensimmäiset tuomiot ("Piageme- ja Bosnian3"-tuomiot"), joissa 128 artiklaa sovellettiin, osoittavat selkeästi, että Euroopan yhteisöjen tuomioistuin ei aio kyseenalaistaa perinteistä oikeuskäytäntöään ja muistuttavat, että jäsenvaltioiden ei pidä käyttää tätä määräystä olemassa olevien yhteisön säädöksien muuttamiseen. Näistä tuomioista johtuu myös, että 128 artikla ei voi vaikuttaa millään tavoin perustamissopimuksessa tunnustettujen perusvapauksien soveltamisalaan eikä yhteisön toimivaltaan muiden perustamissopimuksen määräyksien osalta. Ainoa yhteisöä koskeva velvoite on, 128 artiklan 4 kohdassa, ottaa toiminnassaan kulttuurinäkökohdat huomioon. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen on tarkennettava tämän velvoitteen soveltamisala, kuten sen on pitänyt tehdä ympäristöalan osalta. 36 Tuomio 12. 10. 1995, Piageme, 85/94 Tuomio 15. 12. 1995, Bosman 415/93 31 II. KULTTUURI YHTEISÖN SISÄPOLITIIKOISSA Luku I: KULTTUURI, KOHEESIO JA TASAPAINOINEN ALUEELLINEN KEHITYS 1. • • • 2. 3. Kulttuuri ja alueohjelmat Tavoitteeseen N:o 1 kuuluvat alueet Tavoitteeseen N:o 2 kuuluvat alueet Tavoitteeseen N:o 5 b kuuluvat alueet Yhteisön aluetukiohjelmat ja kulttuuri EAKR:sta annetun asetuksen 10 artikla Luku II: KULTTUURI, SOSIAALIPOLITIIKKA JA INHIMILLISET VOIMAVARAT 1. 2. Kulttuuri, työllisyys ja sosiaalinen koheesio Kulttuuri ja inhimilliset voimavarat Luku III: KULTTUURI JA KEHITTYNEET TIETO- JA VIESTINTÄTEKNOLOGIAT 1. 2. Kehittyneet tieto- ja viestintäteknologiat Viestintäteknologiat ja kulttuuri Telemaattiset sovellukset ja kulttuuri Tietoteknologiat ja kulttuuri Sisältöteollisuus ja tietomarkkinat Televiestintäverkostot ja kulttuuri Tietomarkkinat ja kulttuuri Luku IV: KULTTUURI JA MUUT SISÄPOLITIIKAT 1. 2. 3. 4. 5. 6. Kulttuuri ja ympäristö Matkailuja kulttuuri Kulttuuri ja tutkimus Pienet ja keskisuuret yritykset Yhteiskuntatalous ja kulttuuri Yhteisön ystävyyskuntatoiminta 33 OSA H: KULTTUURI YHTEISÖN SISÄPOLITIIKOISSA Tämän toisen osan tarkoituksena on tunnistaa joko suoria tai epäsuoria kulttuuriulottuvuuksia sisältävät yhteisön toimenpiteet. Tämä tilanteen kartoitus antaa, ensimmäistä kertaa, yleisnäkymän yhteisön osallistumisesta kulttuurialaan. Sen tarkoituksena on korostaa toimenpiteitä, tehostaa olemassa olevia ohjelmia, mutta myös määritellä ne alat, joissa yhteisö voisi kohentaa lähestymistapaansa kehittämällä paremman yhteisvaikutuksen nykyisten toimenpiteiden välillä. Yhteisön politiikkojen kulttuuriosan arviointi käsittää seuraavat neljä toiminta-aluetta: Kulttuuri, koheesio ja tasapainoinen alueellinen kehitys Kulttuuri, sosiaalipolitiikka ja inhimilliset voimavarat Kulttuuri ja kehittyneet teknologiat I. II. III. IV. Kulttuuri ja muut sisäpolitiikat (ympäristö, matkailu, tutkimus, PK-yritykset, sosiaalitalous,. ) LUKU I: KULTTUURI, KOHEESIO JA TASAPAINOINEN ALUEELLINEN KEHITYS EY:n perustamissopimuksen 130A artiklaan ja sitä seuraaviin artikloihin perustuva taloudellisen ja sosiaalisen koheesion politiikka sisämarkkinoiden yhteydessä tapahtuvan tasapainoisen kehityksen sallimiseksi edustaa tästä lähtien yli 30:n %:n osuudellaan yhteisön talousarviosta yhtä Euroopan unionin tärkeimmistä politiikoista. Yhteisön rakennerahastoista rahoitettuna sen on sallittava epäsuotuisten ja kehittyneiden alueiden välisten kehityserojen vähentäminen. Yhteisön ohjausosasto, KOR) toiminta keskittyy kolmen linjauksen ympärille: rakennerahastojen (Euroopan aluekehitysrahasto, Euroopan sosiaalirahasto, EMOTR- kehityksessä jälkeen jääneiden alueiden kehityksen ja rakenteellinen sopeuttamisen edistäminen, (tavoite N:o 1) Teollisuuden taantumisesta vakavasti kärsivien alueiden, raja-alueiden tai alueen osien (mukaan lukien työvoima-alueiden ja kaupunkimaisten taajamien) uudistaminen, (tavoite N:o 2) Maaseudun kehityksen edistäminen helpottamalla maaseutumaisten seutujen kehitystä rakenteellista mukauttamista (tavoite N:o 5 b). ja Täydentävä linjaus ("tavoite N:o 6") on täydentänyt tätä säännöstä unionin viimeisestä laajentumisesta alkaen ja koskee erittäin harvaan asuttuja pohjoisia alueita. Nämä tavoitteet yhdessä vievät 85 % koheesiopolitiikan määrärahoista (joka vuosina 1994 - 1999 on 165 miljardia ecua) rakennerahaston tukeen oikeutetuille maantieteellisille alueille. Toimenpiteet jakautuvat kolmeen pääluokkaan: yhteistyössä komission, jäsenvaltioiden ja alueiden kanssa toteutettavat toimintaohjelmat (90 % rakennerahastoista) komission aloitteesta toteutettavat "yhteisöaloitteet" (9 %) "uutta luovat toimet" (1 %). Näiden ohjelmien tavoitteena on taloudellinen ja sosiaalinen kehitys. Ne koskevat kulttuurialaa sikäli kuin kulttuuritoiminta on olennainen osa alueellisten tai paikallisten voimavarojen arviointipolitiikkaa ja taloudellisen kehityksen strategiaa, ja se edustaa mahdollisia työpaikkoja. Yhteiskunnissamme muutamia vuosia vallalla ollut suuntaus on ollut kulttuuritoimintojen vaikutusten kasvaminen, joka on erityisesti ollut sidoksissa sosiaalis-taloudellisiin muutoksiin, kulttuuriperinnön 31 arviointiin ja käsityötoiminnan ja paikallisen sosiaalisen kentän aktivoimiseen tähtäävien politiikkojen tärkeyteen. I. Kulttuuri ja alueelliset ohjelmat A) Tuki unionin heikoimmin kehittyneille (tavoite N:o 1) koskee alueita, joiden bruttokansantuote on alle 75 % yhteisön keskiarvosta. Tuki käsittää 96 miljardia ecua vuosina 1994 - 1999 (+166 miljoonaa ecua Itävallalle vuosina 1995 - 1999). Euroopan unionin neuvosto valitsi tavoitteeseen 1 oikeutetut alueet vuonna 1993; näihin alueisiin kuuluu 27 % unionin kansalaisista. Tämän tuen yhteydessä toteutetut toimenpiteet ovat kansallisten viranomaisten esittämiä olennaisena osana komission neuvottelemaa ja hyväksymää kehitysstrategiaa. Yhteisön hyväksymä "yhtenäinen ohjelma-asiakirja". tuki jokaisen jäsenvaltion alueellisen kehityksen toiminnalle muodostaa Tämä asiakirja sisältää kyseisiä alueita koskevat rakennerahastojen toiminnan tavoitteet ja päälinjaukset. Jäsenvaltiot ehdottavat komissiolle ensin toimintaohjelmia määriteltyjen tavoitteiden toteuttamiseksi. Näissä toimenpideohjelmissa määritellään toimeenpantujen toimenpiteiden tavoitteet, luonne ja rahoitus. Vuosille 1994 - 1999 hyväksyttyjen 75:n toimintaohjelman tarkastelusta käy ilmi, että yhdessätoista on mukana nimenomaan kulttuurialalle (kulttuuri, kulttuuriperintö, taiteet) suunnattuja toimenpiteitä sisältäviä alaohjelmia. Ei kuitenkaan pidä tehdä tästä johtopäätöstä, että 64 muuta toimintaohjelmaa eivät sisältäisi toimintaohjelmissa minkäänlaista kulttuuritoimintaa. Tämä tarkoittaa ainoastaan sitä, että näissä kulttuuriperintöä tai taiteita ei ole nimetty alueellisen kehityksen tavoitteiksi tai keinoiksi. Kyseiset 11 toimintaohjelmaa, jotka muiden toimenpiteiden ohella sisältävät kulttuuriin liittyviä toimenpiteitä edustavat 12,5:ttä %:a 75 toimintaohjelman kokonaistalousarviosta. Esimerkiksi komissio on hyväksynyt Aigeianmeren pohjoisosan saaria koskevan viidestä päälinjauksesta koostuvan (matkailu, maatalous- ja teollisuustoiminta, maaseudun kehitys, inhimilliset voimavarat, paikallinen kehitys) toimintaohjelman. Ensimmäinen linjaus, "matkailun kehittäminen", tarkoittaa vaihtoehtoisten matkailutoimien (esimerkiksi vesiurheilun) edistämistä, liikenne- ja televiestintämuotojen kehittämistä, ja näiden saarten kulttuuri- ja arkeologisen perinnön arviointia. Tämä linjaus käsittää 38 miljoonaa ecua yhteisön määrärahoista, toisin toimeenpanemiseksi myöntämistä sanoen määrärahoista. 18 %:a yhteisön toimintaohjelman tämän Nämä toimintaohjelmat käsittävät suuren joukon kulttuuriin liittyviä toimenpiteitä. Eräiden tavoitteina on kulttuurialan tarpeiston suora tukeminen (kulttuurikeskusten tai teatterien perustaminen esimerkiksi maaseudulle). Toiset puolestaan koostuvat kulttuuririkkauksien arvon (muistomerkkejä ympäröivien viheralueiden tai jalankulkualueiden ylläpito, viitoittaminen) tai paikallisen tietotaidon (perinteisten käsityötuotteiden tuotantoja myynti) kohottaminen. B) Tuki taantuvien teollisuusalueiden kehittämiselle (tavoite N:o 2) koskee perinteisiä teollisuusalueita, joiden työttömyysaste ja teollisuuden työpaikkojen osuus ovat eurooppalaisen keskiarvon yläpuolella. Näillä alueilla asuu noin 17 % unionin kansalaisistapa ne saavat 15,3 miljardia ecua nykyisellä rakennerahaston tukikaudella, johon lisätään 444 miljoonaa ecua vuosina 1995 - 1996 tukena kolmelle uudelle unionin jäsenvaltiolle. Tämän tuen päätavoitteena on näiden alueiden uudistamisen tukeminen ja työpaikkoja luovien taloudellisten toimenpiteiden kehittäminen. 3Ç Tässä yhteydessä "kulttuurinen ulottuvuus" rakentuu kolmen linjauksen ympärille: - kulttuuri työn ja koulutuksen osana; - "luonnollisen" ympäristön uudelleenmuokkaaminen, jota ei kuitenkaan tässä yhteydessä käsitellä jo olemassaolevan "kulttuuriperinnön" (hylätyt teollisuusalueet. ) entisöimisenä/arvon nostamisena; - "rakennetun" kulttuuriperinnön arvon palauttamisena, sekä työtilojen (teollisuusrakennukset, tehtaat) että elintilojen (työläisasuinalueet) osalta. 1. Lowry Centren esimerkki: - Kyseessä on visuaalisten taiteiden kulttuurikeskuksen rakentaminen (Greater Manchesterin, Lancashiren ja Cheshiren alue), jonka arvioidut kustannukset ovat 71,8 miljoonaa ecua, josta 12,2 miljoonaa ecua yhteisön tukea (±17%). Hankkeen odotetut vaikutukset ovat noin 6 500:n työpaikan luominen kaupan, matkailun ja vapaa-ajan aloille. Sen lisäksi, että keskukseen saapuu taidealan ammattilaisia (taiteilijaseurueita spektaakkeleihin, konsertteihin,. ), sinne arvioidaan saapuvan ± 700 000 vierailijaa vuosittain. Tämän hankkeen toimeenpano perustuu kaupan, ja ympäristötoimistojen ammattilaisista koostuvaan kumppanuuteen, hankkeeseen kuuluu paikallisen infrastruktuurin kehittäminen (yhteystiet, raitiovaunu, jokikanaali), kuten myös veden laadun parantaminen. taidealan, yhden yliopiston, pysyvien oppilaitosten, matkailuteollisuuden 2. Ala-Normandian esimerkki: - Kaksi työvoima-aluetta (Cherbourg ja Caen) ovat oikeutettuja tavoitteen N:o 2 mukaiseen tukeen vuosina 94 - 96 (yhteisön rahoitusosuus 57,8 miljoonaa ecua). Cherbourgin alue on jo saanut tavoitteen 2 mukaista rakennetukea vuosina 1989 - 1993, kuten myös yhteisön RENAVAL-ohjelman mukaista tukea. Cherbourgin alue on saanut KONVER-aloitteen mukaista tukea vuonna 1993. Nämä kaksi työvoima-aluetta saavat siis tukea, jonka tavoitteena on käyttää erilaisia, kunkin eduista riippuvia strategioita: Caenissa tavoitteena on laskun rajoittaminen, ja Cherbourgissa terästeollisuusyksikön sulkemisesta johtuvan kasvatetaan alihankintatoiminnan monimuotoisuutta, joka oli hyvin riippuvainen ydinteollisuudesta ja laivanrakennuksesta. Näissä kahdessa tapauksessa alueiden satamaroolia on vahvistettava. teollisuuden - tähän tarkoitukseen on määritelty kolme päälinjausta: linjaus 1: alueellisille yrityksille ja työvoiman koulutukselle annettu tuki (yhteinen linjaus) - (13,72 miljoonaa ecua); linjaus 2: Caenin alue jälleenteollistaminen (25,92 miljoonaa ecua), jonka osalinjauksen 2. 3 "Talouselämän monipuolistaminen" tavoitteena on "Yhteiset toimet käsityön ja palveluiden kehittämiseksi [. ]. Matkailutarvikkeiden paikoilleen asettaminen ja kulttuuri- ja arkkitehtuuriperinnön arvon nostaminen Caenin alueen houkuttelevuuden kasvattamiseksi". (2,59 miljoonaa ecua eli 10 %). linjaus 3: Cherbourgin työvoima-alueen uudistaminen (17,53 miljoonaa ecua), jonka osalinjauksen 3-5 "bassin d'emploin matkailun monipuolistaminen" tavoitteena on kehittää "majoitusrakennuksia, telakka- aluetta, huvittelulaitteita, kulttuuriperintöä": (7,0 miljoonaa ecua eli noin 40 %). Noin kahdenkymmenen tavoitteen 2 mukaista tukea saavan alueen tutkimisen jälkeen, jotka edustavat neljäsosaa tukeen oikeutetuista alueille annetusta tuesta, joista edellämainitut kaksi tapausta käyvät esimerkistä, voidaan arvioida, että noin 14 %:ssa tapauksia osa kolmesta sijoitetusta linjauksesta sisältää eri asteisia "kulttuurisia ulottuvuuksia". Näiden kolmen linjauksen arviointi osoittaa, että hieman alle kolmasosa vastaa kulttuuritoimintaa. Muut yli kaksi kolmasosaa ovat yhdentämistoimenpiteitä, teollisuusalueiden saneerausta ja sellaisten alueiden hoitotoimenpiteitä, joilla on vain etäinen yhteys kulttuurialaan. Siten tavoitteen 2 kulttuuritoiminnalle tai -luonteisille toimenpiteille annetun rahoituksen voidaan arvioida olevan noin 4 % kokonaisrahoituksesta. JKÇ> 3) Maaseudun kehitystyön alueelliset toimet (tavoite N:o 5 b) koskevat alueita, jotka täyttävät ainakin kaksi seuraavista kolmesta ehdosta: maaseutuelinkeinon suuri osuus, matala maataloustulo, alhainen asukastiheys. Näillä alueilla asuu 8 % unionin väestöstä ja ne saavat vuoteen 1999 mennessä tukea 7 miljardia ecua. Tavoitteelle N:o 5 jakaminen kahteen erilliseen alakokonaisuuteen, eli linjaus a) maatalouden ja kalastuksen rakennesopeutus ja linjaus b) maaseudun sopeutus, heijastaa maaseudun ja maatalouden kasvavaa eriytymistä, joka näkyy myös yhteisön politiikoissa. Vastaavasti maatalousväestön vähenemiseen keskittyvä arviointi, jota kutsuttiin maaseudun väestön poismuuton torjunnaksi, on vähitellen korvautunut ajatuksella tiettyjen alueiden "autioitumisen" vaarasta, joka vaatii yleisempää, kehityksen sisäisiin tekijöihin nojautuvaa politiikkaa alueiden autioitumisen torjumiseksi. Yksi tämän kehityksen seurauksista on ollut tarkasteltavan alueen laajeneminen, esimerkiksi käytännön ohjelmissa kulttuurin asema maaseudun kehityksessä. Tässä yhteydessä on huomattava, että vaikka EMOTR:n tukiosasto rahoittaa, hyvin pienimuotoisesti kyseessä olevaan kokonaissummaan nähden, joitakin maataloustuotteiden, kuten oliiviöljyn, edistämistoimenpiteitä (ei-alueellisia), EMOTR:n ohjausosasto (erityisesti 8 artiklan perusteella) yhdessä kahden toisen rakennerahaston kanssa (Euroopan sosiaalirahasto ja EAKR) itse asiassa osallistuu joilla on kulttuuriulottuvuuksia. tavoitteen N:o 5 b mukaisien sellaisten hankkeiden toteuttamiseen, Yhteisön tavoitteelle N:o 5 b myönnetyn rahoituksen kehityksen päälinjauksittain jakautumisen tarkastelu osoittaa, että vuosina 1994 - 1999 7,9 % määrärahoista myönnettiin paikalliseen kehitykseen ja kylien uudistamiseen (eli 532,8 miljoonaa ecua vuosien 94 - 95 hinnoissa), ja 12,3 % (831,3 miljoonaa ecua) matkailulle, kulttuuritoimenpiteitä käsittäville linjauksille. Vuosittaisesta 227 miljoonan ecun kokonaismäärästä ainoastaan yksi osa on laskettavissa "kulttuurille", joka kattaa useita määriteltyjä käsitteellisiä lähestymistapoja, jotka ovat erilaisia kuin aikaisemmin käytetyt. ja maaseudun kulttuuriperinnön arvon kohottaminen", Toimenpiteet, jotka joko suoraan tai epäsuorasti voidaan laskea kulttuuria koskeviksi, ovat: - matkailun osalta tarkkaan määriteltyjä viittauksia kansallisaarteisiin tai kulttuuritekijöihin, esimerkiksi "kanaalien entisöinti", "kulttuurin ja "matkailusuunnitelmat, paikallistutkimus, alueen markkinointi". - "ympäristön" osalta löytyy hankkeita, jotka koskevat "luonnon ympäristön arvon kohottamista ja suojelua", tai "alueen hallintoa", "maiseman hoitoa", ja myös "eläin- ja kasvikunnan suojelu ja hoito, biotooppien arvon palauttaminen ja hoito, vesiympäristön suojelu". - lopuksi kulttuurinäkökohtia löytyy myös elämän laadun parantamisohjelmista, kuten "rakennetun kulttuuriperinnön arvon palauttaminen ja hyödyntäminen", "varustelun parantaminen ja kylien uudistaminen" ja vielä "kaupunkialueiden hoito ja uudelleenkäyttäminen". Ottaen huomioon tukikohteiden monimuotoisuuden (tavoitteen N:o 5 b tukeen oikeutetut alueet kattavat noin kolmasosan yhteisön alueesta), on vaikeata laskea näiden rahoitusten tarkkaa kulttuurivaikutusta. Tässä suhteessa olisi kiintoisaa tutkia tulevaisuutta muutamalla koevyöhykkeellä, jotka olisivat päättäneet antaa "kulttuurille" merkittävän aseman tasapainoisen alueellisen kehityksen osana. Itse asiassa näillä alueilla, huolimatta niiden fyysisten olosuhteiden eroista (ilmasto. ), maankäytön muodon eroista, mutta myös kulttuuriperintöjen erilaisuudesta, yhteistä on se, että niillä on tilaa, ja siis voivat hyödyntää suuret kehitysmahdollisuudet, kuten "vihreä matkailu", "luontopiirit", "luonnonpuistot ja -reservaatit", jotka ovat siis luonnon kulttuuriperinnön arvon kehittämisen mahdollisuuksia. "voimavaraa" kehittämällä uusia käyttöarvoja, joilla on tätä Edellä mainittujen lisäksi uusia selkeitä arvoja järjestäytyy uudelleen. Nämä arvot voivat koskea kielitieteellisiä tekijöitä, elämäntapoja, arkkitehtuuria, joiden ympärille voi kehittyä taiteellista tai kulttuurialan luomista. ^> Herkkien maaseutualueiden kestävää kehitystä suosivien politiikkojen kulttuuriulottuvuuden olisi oltava kasvussa, koska se voi olla etuoikeutettu keino vaihtoehtoisten toimenpiteiden toimeenpanossa ja paikallisia työpaikkoja luovien sijoitusten kehittämisessä. Tämä lähestymistapa voi vastata yhä ajankohtaisempaa huolenaihetta, ympäristönsuojelua. II. YHTEISÖN ALUEELLISET ALOITEOHJELMAT JA KULTTUURI Yhteisön aloiteohjelmat ovat erityisiä rakennepolitiikan välineitä, joita komissio on omasta aloitteestaan ehdottanut jäsenvaltioille. Aloiteohjelmat edustavat 9 %:a rakennerahastoista (eli 13,45 miljardia ecua vuosille 1994 - 1999). Vuosille 1994 - 1999 hyväksyttiin 13 aloitetta, joista kahdeksan korostavat tasapainoisen alueellisen kehityksen lähestymistapaa. Nämä aloitteet osaltaan vaikuttavat rakennepolitiikan päätavoitteiden toteuttamiseen vuosina 1994 - 1999. 1) Tuki raja-alueiden yhteistyölle (INTERREG m -ohjelmalle on myönnetty 1,9 miljardia dollaria ecua vuosille 1994-1999. Kulttuurin asema raja-alueiden yhteistyössä (sisäisten ja ulkoisten rajojen) vaikuttaa jääneen heikoksi vuosina 1989 - 1993, jolloin suurin osa varoista käytettiin infrastruktuurien "raskaisiin" töihin. Kuitenkin joillakin rahoitetuilla aloitteilla oli kulttuurisidonnaisia näkökohtia: Espanja-Portugali-ohjelma (1990 - 1993) koski yli puolta Portugalin alueesta ja osaa Espanjan Galician, Castillan ja Léonin sekä Extramaduran ja Andalusian alueista eli noin kuutta miljoonaa ihmistä. Yhteisön tukea myönnettiin 410,82 miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset olivat 592,83 miljoonaa ecua). Päälinjaukset olivat viestinnän parantaminen (76,4 % varoista), kaupunkien välisten siteiden lujittaminen, sekä luonnon-, kulttuuristen ja ympäristön rikkauksien koordinoitu hallinto. Tämän linjauksen osasta rahoitettiin luonnonpuistojen ja -reservaattien hoito. Belgia (Länsi-Flander)-Ranska (Pohjois-Ranska/Pas-de-Calais)-ohjelma, joka toimi vuosina 1991 - 1993 (28,33 miljoonaa ecua josta yhteisön osuus 13,87 miljoonaa ecua) sisälsi "matkailukulttuuriperinnön arvon kehittämisen" suurena osana (40,2 %), joka oli voimakkaasti sidoksissa ympäristönäkökohtiin (20,6 %), kuten rannikkodyynien eroosion torjunta: toteutetuista toimenpiteistä, jotka noudattivat rajojen yli ulottuvaa strategiaa, voidaan mainita esimerkiksi kampanja flaamilaisen pitsin arvostuksen kohottamiseksi. Ohjelmointikaudeksi 1994 - 1999 voidaan arvioida, että kulttuuriulottuvuus ei edusta kuin 1 %:a kokonaismäärästä, eli noin 3 miljoonaa ecua vuotta kohden. Näistä varoista on rahoitettava toimenpiteet, tai jotka "maaseudun kehittämiseen". tai "matkailun ja maaseutumatkailun" edistämiseen liittyvät "kulttuuriyhteistyöhön", 2Ï Tuki erittäin syrjäisille alueille (REGIS ID -ohjelman tarkoitus on mahdollistaa näiden alueiden täysimääräinen osallistuminen monikansallisen yhteistyön verkostoon. Ohjelmalle on myönnetty 600 miljoonaa ecua vuosille 1994 - 1999. Tukikelpoisten alueiden (Guadaloupe, Guyana, Martinique ja Réunion Ranskan merentakaisista departementeista, Azorit ja tukianomuksensa Madeira Portugalin, sekä Kanarian toimintaohjelmien tai yleisien avustuksien muodossa. saaret Espanjan osalta) on jätettävä X REGIS II -aloitteen mukaiset toimenpiteet on ryhmitelty viiden päälinjauksen ympärille. perinteisten matkailukohteiden "Talouselämän monipuolistamisen" linjaukseen kuuluvan "Matkailu"-otsakkeeseen kuuluu "tuki sijoituksille ulkoilmamatkailun kehittämiseen, joka on paremmin sulautunut paikalliseen ympäristöön ja joka ei vaaranna biologisesti herkkiä vyöhykkeitä tai kehittämiseen liittyvän matkailun järjestäminen, metsäpolut ja trooppiset joet, vaellusreitit, rakennetun kulttuuriperinnön ia paikallisten kulttuurien arvon kehittäminen). (esimerkiksi: yömajat, perhehotellit, luonnonpuistojen ulkopuolella tapahtuvan luomiseen REGIS-aloitteen mukaista ja paikallisten kulttuurien arvon kehittämisen sisältävän ulkoilmamatkailun kehittämiseen. Kyseessä ei siis ole näiden kulttuuristen erityispiirteiden arvon kehittämiseen perustuva kulttuuritoiminta. tukea voidaan myöntää ainoastaan rakennetun kulttuuriperinnön 3Ï LEADER II -aloite (Yhteisöaloite maaseudun kehittämiseksi) kohdistuu valtaosaltaan (90 %) tavoitteiden N:o 1 ja 5 b piiriin kuuluville alueille. Tämä aloite seuraa LEADER I-aloitetta (1991 - 1993), ja sille on myönnetty 1 400 miljoonaa ecua vuosille 1994 - 1999. josta 900 miljoonaa ecua tavoitteen N. o 1 piiriin kuuluville alueille. Painotus on maaseudun kehittämistoimenpiteiden innovatiivisuudella ja vakuuttavuudella, joiden toimeenpanijoina ovat joko "paikalliset toimintaryhmät" (paikalliset toimintaryhmät on määritelty jo LEADER I-aloitteessa) tai instituution kaltaiset toimijat (paikalliset kollektiivit, kauppa- tai maatalouskamarit,. ) paikalliseen kehitykseen keskittyen. SPARC-aloite (South Pembrokeshire Partnership for Action with Rural Communities, LEADER I - aloitteen paikallinen toimintaryhmä) on esimerkkinä Etela-Walesilaisen maaseutualueen uudelleenkehittämiseen pääasiallisesti kulttuurin lähtökohdista tähtäävästä aloitteesta. Alue oli hyvin taantunut, sen elintaso oli 70 % yhteisön keskiarvon alapuolella. Aloitteen periaatteena oli saada alueen koko väestö osallistumaan antamalla kunkin 35 kunnan esittää kaikkia koskevia toimenpiteitä. Näiden kulttuurialoitteiden ensimmäinen vektori oli kyliä yhdistävän, melkein kahdeksankymmentä kilometriä pitkän, kävelypolkujen verkoston hoitamisen aloittaminen uudelleen. Tämän ensimmäisen aloitteen yhteydessä maaseutumaiseman arvon palauttaminen oli todellisena panoksena. Kaikki kylät alkoivat kiinnostua oman kulttuuriperintönsä uudistamisesta, maaseudun irtaimiston, vanhojen rakennusten ja tarpeiston huoltamisesta. Useat muistomerkit hyötyivät aloitteesta: keskiaikainen majatalo (Llangollenin keskiaikainen majatalo), vanha olutpanimo, jne. Lisäksi perustettiin lähinnä Walesin kulttuurille merkityksellisten teosten esittelyyn keskittyvä vuosittainen festivaali. Tätä ensimmäistä aloitetta seurasi toinen, walesin kielen suojeluun tähtäävä aloite. Kieltä ei kuitenkaan suojella sen itsensä vuoksi, vaan paikallisen yhteisön tuntemuksen lisäämiseksi. Yhteensä on käynnistetty 300 aloitetta, joiden kokonaiskustannukset ovat melkein 2,5 miljoonaa Englannin puntaa, josta LEADER I -aloite rahoitti viidenneksen. Melkein 3 000 vapaaehtoista työntekijää osallistui näiden aloitteiden yhteydessä toimivien yhdistysten toimintaan. Nämä aloitteet ovat muuttaneet erityisesti kulttuuritekijöiden osalta maaseutualueiden alueellisen kehityksen laatuun" ja väestön aktiiviseen osallistumiseen. joka keskittyy yhä enemmän "elämän logiikkaa, Tämän johdosta LEADER II -aloite siis sisältää alueellisen identiteetin edistämisen tekijöitä (mukaan lukien ja kulttuuritoiminnan järjestämisen tekijöitä. kulttuuriperinnön kielitieteelliset palauttamisen säilyttämisen tekijät), arvon ja 4) Yhteisön aloitteet yhteen teollisuusalaan keskittyneiden vyöhykkeiden uudistamiseksi Euroopan rakentaminen, joka alusta lähtien koski teräs- ja hiiliteollisuutta, on asteittaisesti siirtynyt alakohtaiseen lähestymistapaan siihen asti, kunnes Euroopan teollisen kehityksen perustan suurelta osin muodostaneet alat ajautuivat vaikeuksiin 1980-luvulla. Tällöin perustettiin yhteisön aloitteesta tukimuotoja näitä "perinteisiä" aloja koskevien vaikeuksien alueiden uudistamiseksi RESIDER I -aloitteella vuonna 1988 (terästeollisuusalueiden uudistaminen), RECHAR I eniten koskettaneiden 2P] -aloitteella vuonna 1989 (hiilikaivosalueet), RETEX-aloite vuonna 1992 (tekstiili- ja vaatetusteollisuus), KONVER-aloite vuonna 1993 (aseteollisuus) ja viimeiseksi PESCA vuonna 1994 (kalastusala). Näistä ohjelmista on päätetty eri aikoina ajan myötä, eivätkä ne siis kuulu samoihin ohjelmointikausiin ja ne rahoitetaan talousarvion eri määrärahoista:. RESIDER I -aloitteen jälkeen (1988 - 1993) uusi aloite - 500 miljoonan ecun RESIDER II - päätettiin tehdä kuusivuotiseksi H994 - 1999):. RECHAR I -aloitetta (1989 - 1993) seurasi RECHAR II tfQQ miljoonaa ecua vuosiksi (1994 - 1522);. RETEX-aloite, joka aluksi sovittiin kaksivuotiseksi (1992 - 1993), on pidennetty vuoteen 1999 (500 miljoonaa ecua);. Euroopan parlamentin pyynnöstä sotateollisuuden uudistamiseksi käynnistetyt aloitteet vuosilta 1991 (PERIFRA I) ja 1992 (PERIFRA II), muodostivat pohjan KONVER-aloitteelle. joka aloitettiin yksivuotisena (1993), mutta joka pidennettiin monivuotiseksi vuoteen 1997 (500 miljoonaa ecua);. PESCA-aloite sovittiin vuonna 1994 viisivuotiseksi 250 miljoonan ecun osuudella. Nämä yhteisön aloitteet keskittyvät yhteiseen tavoitteeseen, joka on näiden alueiden talouden uudistaminen toimintoja monipuolistamalla. Siten soveltuvat toimenpiteet ovat osittain paikallista talousrakennetta elvyttäviä, erityisesti PK-yritysten kehittämiä uusia toimintoja edistämällä, ja toisaalta koulutuksen ja työpaikkojen avulla työvoimaa sopeuttavia. Näiden kahden päälinjauksen ohella voidaan todeta, että vanhimpia yhteisöaloitteita on laajennettu soveltuvilla toimenpiteillä, erityisesti ympäristön ja matkailun osalta. Näiden kahden viimeksi mainitun alueen osalta voidaan löytää kulttuuriulottuvuuksia sisältäviä aloitteita. RESIDER II (6 soveltuvaa toimenpidettä), RECHAR II (7 soveltuvaa toimenpidettä) ja pienemmässä määrin KONVER (9 soveltuvaa toimenpidettä) sisältävät kaksi kulttuuriin liittyvää toimenpidettä, nimittäin "Ympäristön taloudellinen uudelleenhyödyntäminen" ja "matkailun ja erityisesti teollisuusmatkailun edistäminen". teollisuusrakennusten palauttaminen vanhojen arvon ja RETEX-aloitteen osalta yksi ainoa toimenpide koskee "hylättyjen teollisuusalueiden ja käytöstä poistettujen tehtaiden käyttötarkoituksen muuttamista, tukea viemärinesteiden ja muiden teollisuusjätteiden käsittelylle, teknistä apua vähemmän saastuttavien menetelmien kehittämiseen". Viimeiseksi, yksi PESCA-aloitteen toimenpiteiden alakohdista pyrkii "satamien ja uusien toimintojen (matkailu, käsityöteollisuus) rahoituksen järjestämiseen". tekijöitä on siis Edellä käsiteltyjä tukitoimissa; huomionarvoisin seikka lienee kulttuuriperinnön entistämis- / suojelualoitteiden suhteellisen pieni osuus, jotka voisivat muodostaa näiden muutosten liitännäisosan: tässä suhteessa voitaisiin - esimerkiksi kalastusalalla - kuvitella, että "useimpien laivastojen jatkuva ylikapasiteetti", joka "saattaa merkittävän tavoitteen n:o 2 mukaisissa löydettävissä kalastusalusten määrän käytöstäpoistamisen^'" olisi yhteensopiva vanhojen ammattien, laivojen, merenkulkulaitteiden tai kalastuksen säilyttämiselle / entistämiselle / arvon kohottamiselle,. annetun tuen kanssa. Johtopäätöksenä tai osittain kulttuuriulottuvuuksia, myönnetyn tuen osuus näyttää kattavan ainoastaan suhteellisen pienen osuuden todettakoon, että sellaisille tukitoimille, joilla on joko kokonaan 37 Yhteisön aloite kalastusalan rakenneuudistuksesta - (PESCA) - 94/C180/01. HÖ (5 miljoonaa ecua vuosittain eli 1,15 %) näistä yhteisön aloitteista verrattuna suuria kustannuksia käsittäviin tukitoimiin (infrastruktuurit, yhteiset tarvikkeet, uudisrakennukset, jne. ). III. EAKR:STA ANNETUN ASETUKSEN 10 ARTIKLA Jäsenvaltioiden esittämien ja yhteisön aloitteiden rakennerahastosta tukemisen ohella EAKR rahoittaa, 10 artiklansa mukaisesti, luovia tutkimuksia ja kokeiluhankkeita joko suoraan tai epäsuorasti tietotaidon siirtämisen tukemiseksi. Tämä artikla on siis aluepolitiikkojen^ rahoitusväline, jossa jaetaan vuosille 1995 - 1999 395 miljoonan ecun rahoitusosuus neljän ensisijaisuuden mukaan: 1. Alueiden välinen sisäinen ja ulkoinen yhteistyö (180 miljoonaa ecua) 2. Alueellista kehitystä edistävät aloitteet (90 miljoonaa ecua), jotka keskittyvät kolmelle linjaukselle: toimenpiteet, joilla pyritään hyödyntämään asianomaisten alueiden omia mahdollisuuksia itsensä kehittämisessä; teknologinen ja telemaattinen kehitys (tietoyhteiskunta); kulttuuri ja talouden kehitys; 3. Kaupunkialuepolitiikka (80 miljoonaa ecua) 4. Alueen hoito (45 miljoonaa ecua). Suuri osa hankkeita voi sisältää kulttuuritoimenpiteitä, kuten alueiden välinen yhteistyö kaupunkialueiden kokeiluhankkeet. tai Kaupunkialueita koskevat aloitteet on käynnistetty vuosien 1989 - 1993 aikana, jolloin yhteisö osallistui 32 kaupunkialueen kokeiluhankkeiden rahoitukseen 101 miljoonalla eculla. Yksi neljästä aiheesta oli "historiallisten keskusten elvyttäminen"- Lissabonin esimerkki: tämän hankkeen kehitys nojautui EAKR:sta annetun asetuksen 10 artiklan mukaisesti rahoitettuihin teknisiin tutkimuksiin; tavoitteena oli kaupungin kahden vanhan historiallisen korttelin elvyttäminen. "Rempart de Livramento" -hankkeessa perustettiin näkötorni ja käsityöläisateljeemuseo. Toisessa aloitteessa uudistettiin Pancas Palha, pahasti rappeutunut rakennus, johon tulee uusi keskus voittoa tavoittelemattomille tieteellisille ja taiteellisille elimille. Yksi näistä instituutioista palvelee pysyvänä toimipisteenä kaupunkialue- ja aluetutkimukselle. Tässä yhteydessä kokeillaan myös uusia rakennusmenetelmiä, joilla voidaan parantaa rakennusten kykyä kestää maanjäristyksiä. Tätä Pancas Palha -palatsin osalta jo totetutettua hanketta varten on yhteisön tukea varattu 5,665 miljoonaa ecua. Historiallisten muistomerkkien uudistamisen ja kulttuuritoimintojen kehittämisen lisäksi aloitteen odotetaan kohentavan teollisia toimintoja ja paikallista kauppaa. EAKR:n 10 artiklaan perustuvat alueiden väliset yhteistyötoimet on kirjattu kahteen ohjelmaan, RECITE (48 miljoonaa ecua, 36 alueiden välistä unionin sisäistä yhteistyöverkostoa vuodesta 1990) ja OUVERTURE/ECOS, aloitettu vuonna 1991 (ulkoisia hajautettuja yhteistyöohjelmia, 20 miljoonaa ecua kukin ja 250 hanketta rahoitettu). Eurooppalaisten yhteistyöverkostojen osalta ainoa voimakkaasti kulttuuriin liittyvä hanke on "Matkailu Välimerellä", joka lähtökohtanaan Euroopan Välimeren alueen matkailun väheneminen tilanteen merimatkailun ja kulttuuri- ja maaseutumatkailun arvostusta pyrkii kääntämään m Säädetty rakennerahastojen tehtävistä annetussa neuvoston säädöksessä N:o 2052/88/ETY. Hl kohottamalla. Yhteisön osuus tästä hankkeesta on miljoona ecua (1,3 miljoonan ecun kokonaiskustannuksista). Merimatkailun osalta hankkeen tavoitteena on kohottaa 450:n "pienen ja keskisuuren" rekisteröidyn huvivenesataman arvostusta luomalla erityisesti alueiden välisiä piirejä, joita markkinoidaan huvipurjehtijoille "valmispaketteina", mutta myös kehittämällä alueiden välisiä ryhmittymiä, jotka nykyaikaisia tietoteknisiä ja telemaattisia apuvälineitä hyväksikäyttämällä parantavat tämän tyyppisen matkailun toimintaedellytyksiä ja markkinointia. Kulttuuri- ja maaseutumatkailua parannetaan yhdistämällä heikosti tunnettujen historiallisten tai kulttuuripaikkojen ja sisämaan arvostuksen kohottaminen, jotka usein puuttuvat matkailuoppaista. Alueiden väliseen yhteistyöhön kuuluu myös PACTE-ohjelma (EAKR:sta annetun asetuksen 10 artiklan ulkopuolella), jonka Euroopan parlamentti käynnisti vuonna 1990. Kahtena erillisenä, vuonna 1994 yhdistettynä ohjelmana, PACTE on mahdollistanut alueellisten yhteisöjen aloittaa kansainvälinen yhteistyö kokemusten vaihdolla vähintään kolmen yhteisön tai elimen välillä eri jäsenvaltioissa. käsittelivät kehitettyjä menetelmiä 1) Vuosina 1992 - 1993 Auden valtuuston (F) yhteistyössä Mytilinin (GR), Anos Siroksen (GR), Torroella de Montgrin (E) ja Bolognan (I) kaupunkien kanssa toteuttama "kulttuuri ja kehitys" - aiheeseen kuulunut ohjelma kokosi yhteen keskiajan kerettiläisyyden kokeneita yhteisöjä. tai Tapaamiset kulttuurikulttuuriperintöä alueen talouden kehityksen tekijänä. Pays de Cathare (Aude) kokema yleinen kehitys toimi vertailukohtana vaihdolle. Tästä esimerkistä muut kumppanit ovat voineet havaita, kuinka pitkälle voidaan mennä kulttuuriperinnön hyödyntämisessä talouden kehityksen välineenä. Kumppanit ovat suunnitelleet solmivansa ystävyyskaupunkisopimuksia, tehdä yhteistyötä asiantuntemuksen ja teknisen avun vaihtamiseksi niinkin erilaisilla aloilla kuin ympäristö, historiallinen tutkimus ja tuotteiden merkintä. historiallista, luonnon käyttää 2) Edelleen "kulttuuri ja kehitys" -alueella "Midlands"-alueen (UK) toteuttama "TV REG 10 - Euroopan aluetelevisioiden audiovisuaalinen alue" -ohjelma (1994 - 1995) kokosi suuren joukon kumppaneita: Elsass (F), Piemonte (I), Rheinland Pfalz (D), Bomholm (DK), Norte (P), Valencia (E), Madrid (E), Katalonia (E), Lissabon ja Vale de Tejo (P), Kööpenhamina (DK), Pohjois-Hollanti (NL). Tämä rajojen yli joukkoviestimien tutkijoita ja asiantuntijoita kerännyt hanke mahdollisti ajatusten ja ohjelmien vaihtoverkon luomisen Euroopan alueiden välillä yhteistuotantojen toteuttamiseksi: rajojen yli levittäytyviä aikakaus- ja sanomalehtiä, dokumenttiohjelmia, musiikkilähetyksiä. Tämän verkon myötä on luotu alueellisia televisio-ohjelmistoja, yhteistuotantoluettelo ja tiedonjakelukirjeitä. Tarkasteltavina ovat myös toimittajien koulutusohjelma ja alueellisten ohjelmien tietokanta. Tämä hanke mahdollistaa alueiden välisen yhteistyön käytännön toimenpiteiden ulottamisen erityisen luovalle alalle. Alueiden välisessä yhteistyössä on "kulttuuri ja talouden kehitys" -osa-alueen osuus vähäinen kattaen noin 2 %, kaukana sellaisista yhteistyöaineista kuin "julkinen hallinto ja alueen hallinta" (22 %) tai "talouden kehitys, työllisyys ja PK-yrityksien tukeminen" (23 %). Ohjelmointikaudelle 1995 - 1999 EAKR. sta annetun asetuksen 10 artiklassa on säädetty enimmillään 600 000 ecun hankekohtaisen yhteisön tuen mahdollisuudesta kulttuurialan talouden kehityksen alueiden välisen yhteistyön kokeiluhankkeiden rahoitukseen. Tämän kokeilutoiminnan tällä kaudelle myönnetty kokonaismääräraha on 15 miljoonaa ecua. Näiden hankkeiden tavoitteena on "taloudellisen ja sosiaalisen koheesion vahvistaminen myötävaikuttamalla unionin alueiden ja kaupunkien välisten °ll verkostojen luomiseen aiheenaan kulttuuri, kuten myös alueellisen ja paikallisen kulttuuriperinnön arvon kohottaminen alueiden välisen yhteistyön ja talouden kehityksen näkökulmasta". ^ Kyseeseen tulevat yhteistyöalat ovat (ei-rajoittavat alat): - historiallinen ja arkkitehtoninen kulttuuriperintö (kaupunkiympäristön, arkeologinen, uskonnollinen, sotilaallinen, merenkulun,. ) - teollinen kulttuuriperintö (tekstiili-, teräs-,. ) - käsiteollinen kulttuuriperintö (taideammatit, perinteiset ammatit, tietotaito,. ) Kaikista erityisesti kulttuuriin liittyvien aloitteiden 15 miljoonan ecun kokonaismäärästä kulttuurin osuus EAKR:n 10 artiklan mukaista neljästä ensisijaisuudesta on hieman yli 2 miljoonaa ecua vuodessa (edellisen kauden miljoonan ecun sijasta). Vaikuttaisi siis siltä, että näillä edellytyksillä erityisen kulttuurialan määrittely alueellisen kehityksen uutta luovissa aloitteissa on merkittävä laadullinen askel eteenpäin, mutta myös määrällinen askel, sillä kulttuurin suhteellinen osuus kaikista näistä aloitteista kohosi noin 0,5 %:sta noin 6 %:in. 39 = Ehdotuspyyntö niiden alueellisten ja paikallisten viranomaisten verkostojen luomiseksi, jotka haluavat yhdessä toteuttaa EAKR:sta annetun asetuksen 10 artiklan mukaisia kulttuurialan alueiden välisen yhteistyön ja talouden kehityksen kokeiluhankkeita - (95/38). Hl LUKU H: KULTTUURI, SOSIAALIPOLITIIKKA JA INHIMILLISET VOIMAVARAT Unionin järjestyneen ja yhdenmukaisen toiminnan on vaikutettava työllisyyden korkean tason palauttamiseen, mikä on yksi EY:n perustamissopimuksen tavoitteista. Työttömyydellä on yhteiskuntiemme perustoja vahingoittava vaikutus: se koskettaa lähes 20 miljoonaa ihmistä unionissa, erityisesti nuoria. Sosiaalistaloudellisten, elin- ja kulutustapojen muutosten seurauksena sekä Euroopan ja monimuotoisen kulttuuriperinnön muodostavien valttien vaikutuksesta erityisen kulttuuritoiminta muodostaa tärkeän työllisyyspohjan, jota on hyödynnettävä. rikkaan 1. KULTTUURI. TYÖLLISYYS JA SOSIAALINEN KOHEESIO Alueellisten ohjelmien tavoitteiden n:o 1, 2 ja 5 b mukaisilla toimenpiteillä Euroopan sosiaalirahaston rahoittamien kulttuurialan koulutusohjelmien lisäksi taloudellisen ja sosiaalisen koheesion politiikkaa toteutetaan myös Euroopan sosiaalirahaston tukitoimilla tavoitteiden n:o 3 ja 4 mukaisesti. Näitä toimenpiteitä täydentää kaksi yhteisöaloitetta, EMPLOI ja ADAPT, kuten myös uutta luovien aloitteiden osalta Euroopan sosiaalirahastosta annetun asetuksen 6 artikla. Jäljempänä erikseen määritellyissä toimissa nämä toimenpiteet usein koskevat tai pitävät sisällään kulttuurinäkökohtia, jotka lisätessään asianomaisten inhimillisten voimavarojen arvostusta mahdollistavat syrjäytymisen vaaran pienentämisen. Tavoitteen n:o 3 päämääränä on pitkäaikaistyöttömyyden torjuminen, nuorien työelämään pääsyn helpottaminen ja työmarkkinoiden ulkopuolelle jääneiden ihmisten saattaminen takaisin työelämään. Tavoite n:o 4 pyrkii helpottamaan tuotantomenetelmien kehittymiseen. työntekijöiden sopeutumista teollisuuden muutoksiin ja Näille tavoitteille on myönnetty 14 miljardia ecua nykyiselle ohjelmointikaudelle 1994 - 1999. Yhteisön 1,4 miljardin ecun EMPLOI-aloite koostuu kolmesta osiosta, jotka pyrkivät yhdessä ratkaisemaan työmarkkinoiden ulkopuolelle jäämiseen ja siitä syrjäytymiseen liittyviä ongelmia. EMPLOI/NOW-osio tukee samalla kertaa uusien että tehokkaiden lähestymistapojen ja välineiden kehittämistä naisten ammatilliseen koulutukseen ja työelämään pääsyyn. EMPLOI/HORIZON-osio kannustaa vammaisten ja heikossa työmarkkina-asemassa olevien työelämään pääsyä taloudellisen ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi. EMPLOI/YOUTHSTART-osio tukee hankkeita, jotka suosivat ilman ammatillista pätevyyttä olevien nuorten työelämään pääsyä, erityisesti niiden, joita uhkaa pitkäaikaistyöttömyys ja työssäkäyvien yhteisöstä syrjäytyminen. Yhteisön ADAPT-aloitteelle on myös myönnetty 1,4 miljardia ecua. Aloitteella on neljä toisistaan riippuvaa tavoitetta: auttaa työntekijöitä sopeutumaan teollisuuden muutoksiin; auttaa yrityksiä kasvattamaan kilpailukykyään; torjua työttömyyttä parantamalla työntekijöiden pätevyyttä; helpottaa uusien työpaikkojen luomista ja uusien toimintojen toteuttamista. ADAPT-aloitteen mukaisesta tuesta hyötyvät ensisijaisesti teollisuuden muutoksien koskettamat työntekijät, joko töissäkäyvät työntekijät, joita uhkaa työttömyys, tai työntekijät, jotka ovat juuri menettäneet työpaikkansa yrityksensä uudelleenjärjestelyn seurauksena. W - 1993 yhteisö osallistui aktiivisesti heikossa Vuosina 1989 työmarkkina-asemassa olevien, pitkäaikaistyöttömien, ammattitaidottomien nuorten, siirtolaisten ja vammaisten sosiaaliseen elämään ja ammattiin palaamisen politiikkojen toimeenpanoon; yksi näiden viiden vuoden aikana toteutettujen ohjelmien yhteinen piirre oli se, että kulttuurilla oli merkittävä rooli ammatillisessa koulutuksessa. Tämä koulutus koskee nuoria, jotka ovat jo valinneet suuntautuvansa kulttuuriin. Esimerkki 1 - Historiallisen ia taiteellisen kulttuuriperinnön arvon kohottamisen koulutustoimet JMaSSä Tämän tyyppiset toimet ovat moninkertaistuneet Italiassa eri alueilla, erityisesti vuonna 1993. Useilla nuorilla on jo pätevvvs kulttuurialalta, mutta heillä on vaikeuksia sijoittautua työelämään. Käynnistetyt koulutusohjelmat suosivat taideammattien taloudellista ja tuottavaa lähestymistapaa ja koskevat useita eri aloja (julkaisutoiminta, museot, musiikkiala, arkkitehtoninen entisöinti,. ). Kulttuurinen ulottuvuus osoittautuu harjoittelijoille arvoa kohottavaksi ja motivoivaksi. Tuetuista aloitteista voidaan mainita: - Ombriassa järjestettiin vanhojen kirjojen entisöintikurssi ja koulutusta museotyöntekijöille. Sijoittautumisprosentti oli lähes 100 %; - Toscanassa ja Emilie-Romagnessa järjestettiin musiikkialaan, musiikin entistämiseen (vanhojen elokuvien ääniraidat) ja teatteriin liittyvää koulutusta. Sijoittautumisprosentti oli Toscanassa 80 %; - lopuksi Venetsiassa, jossa taiteellisen kulttuuriperinnön säilyttämisen tarve on suuri, järjestettiin kurssi arkkitehtonisen entistämisen teknikoille. Sijoittautumisprosentti oli 80 %. Suurimmassa osassa tapauksia edellä mainittua koulutusta saaneet ovat löytäneet työtä joko julkisessa yrityksessä, tai yksityisissä yrityksissä, jotka olivat järjestäneet heidän työharjoittelunsa, tai, useimmiten, osuuskunnissa. Esimerkki 2 - Belfortin alue. Euroopan sosiaalirahasto ja nuorten taiteilijoiden työhön sijoittuminen tarjoavat nuorille taiteilijoille keinon Eurooppalaiset yrityshautomot luomistyötään 3 -9 kuukauden ajan. Vastaanottavan kaupungin heidän käyttöönsä asettaman materiaalin hautomoyhdistykseltä saattamiseksi työmarkkinoille ja toimiin siirtymiseksi. Saman alan eri kansallisuuksia olevat taiteilijat vaihtavat kokemuksiaan, ja toteutettujen teosten ympärille järjestetään yleisötapaamisia (näyttelyitä, luetteloita, julkaisuja, spektaakkeleita). Euroopan sosiaalirahasto on tukenut vuonna 1993 tätä nuorten luovien henkilöiden työelämään siirtymistä tukevaa määräystä. lisäksi taiteilijat saavat alansa ja apurahan hankkeen tutkimus- ja taiteellisen toteuttaa loppuun Euroopan sosiaalirahaston tukemilla muillakin kokemuksilla on kulttuuriulottuvuuksia, ei sen vuoksi, että kyseessä on taiteilijoiden koulutus, vaan siksi, että tarkoitetut avaukset korostavat kulttuurialan toimintoja. Kyseiset koulutusohjelmat on tarkoitettu nuorille, joilla on vaikeuksia työmarkkinoille siirtymisessä peruskoulutuksen ja ammattitaidon puuttumisen vuoksi. Esimerkki - Escuealas-Talleres (tvöpajakoulufl ja "Cases de Oficios" (ammattikeskus) Escuelas-Talleres ja Casas de Oficios ovat kansallisen työllisyysinstituutin järjestämiä julkisia ohjelmia. Ohjelmat on tarkoitettu nuorille, jotka eivät ole suorittaneet loppuun peruskoulua, mikä estää heitä hankkimasta ammatillista koulutusta. Nämä koulutusohjelmat vuorottelevat oppisopimuspohjalta teoriaa ja sen työelämään soveltamista, ja ne sisältävät neuvonta- ja ammatinvalinnanohjausjaksoja. Oppilaat saavat yhdestä kolmeen vuoteen kestävän koulutuksen julkisissa hankkeissa ja aloilla, jotka on kasvusta, kilpailukyvystä ja työllisyydestä annetussa valkoisessa kirjassa todettu työpaikkamahdollisuuksia sisältäväksi, kuten taiteellisen, historiallisen, kulttuuri- ja kaupunkiympäristön kulttuuriperinnön arvon palauttaminen. ympäristön säilyttäminen (puutarhanhoito) ja myös käsityöammattien oppisopimus. Ohjelmiin osallistuneet julkiset elim«t ottavat joissakin tapauksissa näissä työpajakouluissa tai ammattikeskuksissa koulutettuja työntekijöitä hoitamiinsa töihin tai palveluihin. Tämän tyyppinen ohjelma on je otettu käyttöön muissa jäsenvaltioissa toisella nimellä ja sitä voitaisiin soveltaa koko yhteisössä. L/f Esimerkki - 1700-luvulta peräisin olevan "Batavia"-laivan rakentaminen ilman ammatillista pätevyyttä olevien nuorien työttömien työelämään siirtymiseksi. Tämä tavoitteen n:o 3 yhteydessä rahoitetun hankkeen tavoite oli siirtää työttömiä nuoria työelämään ja se käsitti vuosittain noin 50 oppisopimusoppilasta vuosina 1990 - 1995. Nuoret oli järjestetty pieniin ryhmiin pätevän työntekijän alaisuuteen. Työ, erityisesti puusepäntyö, mahdollisti noin 350:n osallistujan hankkia ammatillinen pätevyys, ja noin 224:11e työelämään siirtymisen. Sosiaalipolitiikkojen kolmas kulttuuriulottuvuus on kulttuuri vaikeuksissa olevien ihmisten itseilmaisu ja -tehostuskeinona, ja siten apuna sulautumisessa, ja erityisesti työelämään siirtymisessä. Esimerkki - Blythin draamakeskus; pitkäaikaistyöttömien lahjojen arvostaminen Hankkeen tarkoituksena oli kehittää käytännön koulutuksen ja yksityiskohtaisen henkilökohtaisen arvioinnin yhdistävä luova käsite, joka mahdollistaa erityistarpeisiin vastaamisen pitkällä aikavälillä. Hankkeessa annettiin asiasta kiinnostuneille heiltä puuttuneet perustaidot mahdollistamaan toiseen koulutukseen osallistuminen. Hankkeesta vastaavat ottivat siten mukaan yli 25-vuotiaita henkilöitä, jotka olivat olleet ilman työtä yli 17 kuukautta, ja joiden koulutukselliset erityistarpeet olivat tiedossa. Koulutettavien oli työskenneltävä ryhmässä, jolla oli yhteinen tavoite, teatteriesityksen valmistelu, joka oli suunniteltu kehittämään osallistujien itseluottamusta, motivaatiota ja aloitteellisuutta jo hankittujen kykyjen täydentämiseksi ja antamaan uusia. Kutakin osallistujaa käsittelevän asiakirjan valmistelivat osallistujat itse koulutuksen aikana heidän omiin tarpeisiinsa sovelletuilla menettelytavoilla; asiakirjat jätettiin myöhemmin Royal Society of Artsin (RSA) tunnustettavaksi. Toinen kauden 1989 - 1993 arvioinnin opetus on, että kulttuuri osoittautui lupaavaksi alaksi työpaikkojen luomisessa, ja on siten korkealla "työpaikkamahdollisuuksia sisältävien alojen" luettelossa. Vaikeutena on ymmärtää kulttuurin vaikutus tilastointikenttiä. työllisyyteen: on siis kehitettävä kulttuurialan Ensimmäinen kenttä koskee jokaisen unionin jäsenvaltion kulttuuritilastojen laatimista ja levittämistä, ja niitä alueita, joilla voidaan yhteisön tasolla lähentyä. Asiasta on tehty kokeellinen tutkimus, joka määrittelee kolmen pääasiallisen metodologisen tavan pohjalta ne lähteet, joista voidaan tehdä arviointi ja saatujen tulosten validointi. Kulttuurialan määrittelyssä on käytetty UNESCO. n nimikkeistöstä seuraavat luokitukset: Kulttuuriperintö Painotuotteet ja kirjallisuus Musiikki ja spektaakkelitaiteet Visuaaliset taiteet Audio- ja audiovisuaaliset viestimet Sosiaalis-kulttuuriset toimet Käytettävissä olevien tietojen runsaus useimmissa maissa on tehnyt välttämättömäksi määritellä Euroopan unionin tasolla alan tutkimisessa käytettävien tietojen määrittelyperusteet. Tässä vaiheessa on siten luetteloitu kolme edellytystä täyttävät lähteet: kansallinen, ajankohtainen ja käytettävissä oleva. Tulosten validointi on tehty hyödyntämällä suoria yhteyksiä tärkeimpiin kansallisiin keräilijöihin heille esitettyjen laatiminen kolmeen kysymykseen keskittyen: lähtökohtana yhteisökehyksen tietojen perusteella, - kulttuurille osoitetun julkisen rahoituksen määrä - kulttuurialan ja sen osatekijöiden painoarvon arviointi työllisyyden kannalta - kulttuurikäytäntöjen tietämys. His Toinen kenttä koskee kulttuurin painoarvon tuntemisen parantamista yhteisön politiikoissa, erityisesti Eurostatin suorittamien "Työllisyys" ja "Vapaa-aika" (kotitaloudet) -tutkimusten pohjalta, sekä myös rakennerahastojen työllisyyttä koskevien hankkeiden sisältämien tietojen järjestelmällisempää hyödyntämistä. tai yhteisöaloitteiden mukaisesti esitettyjen On siis tarpeen kehittää ja jalostaa kulttuuriulottuvuutta yhteisön sosiaalipolitiikoissa mittaavia arviointivälineitä. Vapaa-ajan, taide-ja kulttuurialoilla on yleisesti ottaen yhtä paljon työntekijöitä kuin autoteollisuudessa ja enemmän kuin vaate-ja kenkäteollisuudessa (kertomus työllisyydestä Euroopassa, 1994). Nykyisen työllisyystilanteen kartoittamisen ohella unioni tutkii aktiivisesti luetteloiden 17 johtavaa alaa, joilla on suurimmat joista kulttuuriperinnön arvon kohottaminen, paikallisen kulttuurin kehittämien ja audiovisuaalinen ala ovat aloja, joilla on aloitettu uutta luovia toimia (EAKR:sta annetun asetuksen 10 artiklan mukaisesti, vertaa tämän osan lukua I). työllistämismahdollisuudet, Näiden uutta luovien toimien tavoite on kaksiosainen: edistää paikallisten tai mieluimmin paikallisen alueen strategioiden muotoilua ja luoda työpaikkoja paikallisilla aloitteilla kokeiluhankkeiden tuella. Nämä toimet perustuvat integroidun kehityksen lähestymistapaan ja "valkoisessa kirjassa" mainittujen 17 alan joukosta valittuihin ensisijaisiin aloihin. Toimia täydentävät yhteisön tasolla erityisesti pitkäaikaistyöttömille suunnitellut yksityiskohtaisemmat toimet. - Integroidun kehityksen lähestymistapa Kyseessä on paikallisia työllisyysaloitteita suosiva välineiden ja kumppanien osalta integroitu toiminta. Tätä yhdenmukaista lähestymistapaa sovelletaan laajaan kumppanuuspohjaan, jossa ovat mukana tärkeimmät julkiset toimijat, mutta myös yhdistykset ja yksityissektori. - Toiminta-alat Toiminta-alat on valittu "valkoisen kirjan" pohjalta, ja ne koskevat kaikki elämän laadun parantamista ja ne voidaan esittää kolmena osakokonaisuutena: 1 ) - henkilöön sidoksissa olevat työpaikat, joista paikalliset kulttuuri- ja audiovisuaaliset palvelut; 2) - elämän tilanteeseen olevat työpaikat, joista matkailun uudet muodot; 3) - ympäristöön sidoksissa olevat työpaikat, joista luonnollisten alueiden suojeluja hoito. Sovellettavissa toimenpiteissä on oltava kaksi jatkuvaa vaihetta: - alueellisten tai paikallisten tukistrategioiden laatiminen työpaikkojen luomiseksi paikallisesta aloitteesta (kesto 8 kuukautta), - kokeiluhankkeet palveluiden tarjoamisen järjestämisen tukemiseksi (kesto 16 kuukautta). Tämän jakson aikana valitut osanottajat osallistuvat myös toimintansa arviointiin ja sitä koskevien tietojen levittämiseen. "Kasvusta, kilpailukyvystä, työllisyydestä" annetun valkoisen kirjan suositusten mukaisten aktiivisten työllisyyspolitiikkojen yhteydessä paikallisten kehitys- ja työllisyysaloitteiden kannustaminen (EYVL 265/3, 12. 10. 1995) antaa kiistattomasti mielenkiintoisen tekijän kustannushyötyarvion näkökulmasta. Kolmelle jäsenvaltiolle tehdyn (Ranska, Yhdistynyt kuningaskunta ja Saksa) työpaikkojen luomisen arvioinnin perusteella on mahdollista vahvistaa, että mahdollisuuksien makrotaloudellisen kulttuuriulottuvuutta sisältävällä politiikkaa noudattamalla voidaan vuosittain työllisyyttä Euroopassa 140 000 - 400 000 työpaikalla, mikä on noin 40 % valkoisessa kirjassa asetetusta työllisyyden kasvun tavoitteesta työttömyyden puolittamiseksi nykyisestä tasosta vuoteen 2 000 lisätä 1? mennessä. Tässä yhteydessä uudet työllistämismahdollisuuksia sisältävät alat muodostavat varaston, jota voidaan hyödyntää pääasiallisesti ja nuorisotyöttömyyden torjumiseen. (erityisesti naisten osalta) toiminnan kasvattamiseen Uusien työllisyyskasvun alueita koskevan tutkimuksen yhteydessä komissio toimii yhteistyössä tärkeimpien toimijoiden kanssa tai tukee taloudellisesti useita työllisyyden ja kulttuurin suhteeseen keskittyviä arviointi- ja tietojenvaihtotoimia. Esimerkiksi: LEDA-ohjelman (Local employment development action) yhteydessä järjestettävä kulttuurialan uusia työmahdollisuuksia käsittelevä aihepiiri; tutkimusaloite kaupunkifestivaalien vaikutuksesta talouteen ja työllisyyteen. Hanke kokosi 13 festivaalia viidestä jäsenvaltiosta (Thessaloniki ja Heraklion Kreikasta; Spoleto, Pesaro ja Torino Italiasta; Wexford Irlannista; Edinburgh ja Manchester Yhdistyneestä kuningaskunnasta; Avignon, Lorient ja Bourges Ranskasta; Graz ja Salzburg Itävallasta); tutkimusaloite museoiden vaikutuksesta talouteen ja työllisyyteen (NEMUS). Hanke kokosi museonhoitajia 20 kaupungista tai alueesta seitsemästä jäsenvaltiosta; tutkimus kulttuurialan työllistämismahdollisuuksista Etelä-Euroopassa; tukea Europodays-ohjelman yhteydessä järjestetyn "making music work" -konferenssille, joka kokosi maaliskuussa 1996 yli 150 seuruetta kaikkialta unionista; tukea "kansainväliset kulttuurialan työpaikat" -hankkeelle, jonka tavoitteena on kannustaa kulttuurialan työntekijöiden liikkuvuutta; tukea kulttuurialan taloutta käsitteleviä seminaareja järjestävälle järjestölle (Perugia, 1995, Temple Bar, Dublin, 1994, Liverpool Institute of Performing Arts, 1994,. ). Lopuksi on huomattava, että yhteisö antaa taloudellista tukea (235 000 ecua vuonna 1995) vammaisten hyväksi tehdyllä HELIOS II -aloitteella vammaisten eurooppalaisten taiteilijoiden kulttuuritoimille. 2. KULTTUURI JA INHIMILLISET VOIMAVARAT Kun ammatillinen koulutus oli mukana jo Rooman sopimuksessa, niin Maastrichtin sopimuksessa lisättiin koulutus Euroopan unionin toimialaan. Yhteisön ammatillista koulutusta koskevat tukitoimet välisten ovat kehittyneet yhteistyöohjelmien myötä. ammatillisten oppilaitosten aikana yliopistojen 1980-luvun ja Vuonna 1993 komission valkoinen kirja kasvusta, kilpailukyvystä ja työllisyydestä korosti opetuksen ja koulutuksen merkitystä talouden kasvun muuttamisessa työllisyydeksi. Tätä aihetta käsiteltiin uudelleen komission vuonna 1995 antamassa valkoisessa kirjassa opetuksesta ja koulutuksesta (KOM(95)590, "opettaa ja oppia - kohti kognitiivista yhteiskuntaa"). Täyttääkseen paremmin tehtävänsä unioni on vuodesta 1995 uudelleenjärjestänyt ja järkeistänyt opetus- ja koulutusohjelmiaan ryhmittämällä ne uudelleen pääasiassa kolmen ohjelman alaisuuteen: "Sokrates" (koulutus), '"Leonardo" (ammatillinen koulutus) ja "Nuoriso Euroopassa". Sokrates-ohjelma Tämä kauden 1995 - 1999 kattava ja kokonaistalousarvioltaan 850 miljoonan ecun suuruinen ohjelma perustuu ERASMUS- ja LINGUA-ohjelmista ja erilaisista edeltävistä kokeiluhankkeista saatuihin kokemuksiin. Ohjelma koskee kaikkia koulutusasteita, esikoulusta ylempään koulutukseen, kieliharjoitteluun, ja kokemusten vaihtoon koulutusalalla. Koska kulttuuri ja sen monimuotoisuus ovat olennainen osa opetussisältöä, se vaikuttaa suurimpaan osaan ohjelman toimenpiteistä. aikuiskoulutukseen etäopetukseen, tiedon sekä W Ohjelman yleisenä tavoitteena on kehittää koulutuksen eurooppalaista ulottuvuutta Euroopan kansalaisuuden hengen vahvistamiseksi jokaisen jäsenvaltion kulttuuriperintöön tukeutumalla. Tämä toteutetaan sekä edistämällä vieraiden kielten tuntemusta opetuksen kulttuurien välisen ulottuvuuden, oppilaitosten välisen yhteistyön ja oppilaiden ja opettajien liikkuvuuden kehittämiseksi että kannustamalla tutkintojen ja opetuskokonaisuuksien akateemista tunnustamista, kannustamalla tietojen ja kokemusten vaihtoa, jne. Erasmus-ohjelma ja koulutuksen kulttuurien välinen ulottuvuus ylemmän asteen koulutuksessa verkostoiksi" "Erasmus"-ohjelma (talousarvio vuodelle 1995: 128 miljoonaa ecua), joka koskee ylemmän asteen koulutusta, rohkaisee ennen kaikkea opiskelijoita ja opettajia myöntämällä heille apurahoja ja antamalla riittävää kielellistä valmennusta. Ohjelma tukee myös yliopistojen välisiä yhteisten etujen mukaisia "temaattisiksi aloitteen kulttuuriulottuvuutta, vaikka se onkin mukana kaikilla toiminnan tasoilla, on vaikea tarkentaa ja esittää numeromuodossa. Se riippuu erityisesti kulttuurialan opiskelijoiden ja opettajien osallistumisesta, joilla on mahdollisuus täydentää opintojaan ulkomaisissa yliopistoissa ja kehittää kielitaitoaan, ja lopulta hyödyntää kotimaansa kulttuuripiirejä toiminnan kulttuuriluonne johtuu myös sen tavoitteena olevasta Euroopan eri kulttuureille avautumisesta ja niihin tutustumisesta. tällä "eurooppalaisella lisäarvolla". Tämän yhteistyöhankkeita. kutsuttuja kaltaisen Tämän Esimerkki - Polyforua (Euroopan musiikkiverkosto): 12 eurooppalaista musiikkitieteellistä tiedekuntaa ja konservatoriota on järjestäytynyt verkostoksi parantamaan opiskelijoidensa ja opettajiensa liikkuvuutta (yhteisiä tutkinto-ja intensiivikursseja). Verkoston myötä on perustettu kamariorkesteri ja vaskisoitinryhmä. "Comenius"-aloite ja yhteistyö esikoulu-, ala-ja yläasteen opetuksessa "Comenius"-aloite, jonka tavoitteena on edistää eurooppalaista ja kulttuurien välistä ulottuvuutta esikoulu- ja peruskouluasteella, koostuu eri toimista, joiden tarkoituksena on edistää yhteistyötä koululaitosten välillä, vaikuttaa opettajien ammattitaidon kehittämiseen ja myös parantaa opetuksen tasoa Euroopan eri maissa. Toiminta voi tukea hankkeita, jotka rakentuvat kulttuuria yhdistävänä tekijänä käsitteleville aiheille ja jotka toimivat ajattelumallina useaan eri näkökantaan kuuluvien koulujen verkostolle. Esimerkkejä "Comenius"-aloitteen valmisteluvaiheesta: Esimerkki l - Meithal Opettajien peruskoulutus ja eurooppalainen ulottuvuus vuodesta 1990, Meithal-verkosto ("työskennellä tulevia opettajia 12 yhdessä" gaelin kielellä) kokoaa kuukauden opettajankoulutuslaitoksesta unionin kahdeksasta maasta käsittelemään tarkkaan määriteltyä aihetta ("taide Euroopassa" vuonna 1984) - tarkoituksenaan piristää mielipiteiden vaihtoa ja pohdintaa eurooppalaisesta ulottuvuudesta opettajien peruskoulutuksessa. ajaksi opettajia ja Esimerkki 2 - Asua yhdessä, Euroopassa Sokrates-ohjelmaa edeltäneiden monenvälisen koulutusalan kumppanien kokeilutoiminnan yhteydessä vuosina 1992 - 1994 kehitetty "How to live together in Europe - Le forme della convivenza in Europa" - hanketta koordinoi Palermolainen lyseo (Italia), ja sen toteutti monikansallinen verkosto, johon osallistui oppilaitoksia Itävallasta, Ranskasta, Saksasta, Yhdistyneestä kuningaskunnasta, Alankomaista ja Espanjasta. Monitieteellistä lähestymistapaa hyödyntäen, kokoamalla useiden alojen opettajia kasvatustieteellisiin yksiköihin, ottamalla huomioon niinkin erilaisten alojen opetusmenetelmät kuin historia, filosofia, kirjallisuus, sosiologia, antropologia, luonnontieteet, taide, jne. , hanke vaikutti yhteisen kulttuuriperinnön tietoisuuden arvon kohottamiseen, kulttuurijuurten tutkimiseen, kansallisten historioiden ja muiden Euroopan maiden ja muun maailman historioiden välisiin suhteisiin. Esimerkki 3 - Koulu adoptoi muistomerkin Hc\ Vuonna ] 992 italialaisen säätiön perustama ja Pegase-säätiön Euroopan tasolla koordinoima ja Euroopan unionin tukema hanke on luonut yli 350 oppilaitoksen unionin 12 kaupungista arkkitehtonista kulttuuriperintöä tutkivan verkoston. Jokainen hankkeeseen osallistuva oppilaitos adoptoi symbolisesti kaupungistaan muistomerkin, ottaa sen yksityiskohtaisen tutkimisen opetusohjelmaansa - myös uusia multimediateknologioita hyödyntäen -, järjestää opastettuja vierailuja, valmistaa tiedotusmateriaalia, jne. suorassa yhteistyössä paikallisten viranomaisten ja muistomerkkien ja alueiden hoidosta vastaavien kanssa. Hanke sisältää myös monikansallista yhteistyötoimintaa, johon kuuluu kuukausittainen julkaisu, osallistuvien oppilaitosten oppilaiden ja opettajien edustajien tapaamisia, oppilasvaihtoa oppilaitosten välillä, jne. Comenius-aloitteen tavoitteena on lisäksi tukea siirtotyöläisten lasten, paljon työssään matkustavien henkilöiden lasten, matkustajien ja mustalaisten lasten integraatiota ja mahdollisuuksien tasapuolisuutta. Tässä yhteydessä kielitieteelliset ja kulttuuririkkaudet huomioon ottavien hankkeiden tukeminen myötävaikuttaa sosiaalisen syrjinnän, rasismin ja muukalaisvastaisuuden torjuntaan. Tätä samaa lähestymistapaa käyttävät myös "Kulttuurien välinen koulutus" -otsikon alle perustetut hankkeet. Niiden tarkoituksena on auttaa oppilaita löytämään ihmiskuntaa yhdistäviä ja erottelevia piirteitä eri kulttuureita vertailemalla, ja kehittämään kriittinen ja kattava näkemys kulttuurin monimuotoisuudesta. Sokrates-ohjelman monialaisten toimenpiteiden kulttuurinen ulottuvuus: Lingua, Arion,jne. Kulttuurinen ulottuvuus, joka on muiden toimien tavoin voimakkaasti sidoksissa eri koulutusjärjestelmiä ja kulttuurimaailmojen välisen vaihdon käsitteeseen, luonnehtii yhtälailla Sokrates-ohjelman mukaisia monialaisia toimenpiteitä. Sitä on vaikea määritellä tarkasti ja vielä vaikeampi kvantifioida. Siten siis aloite kielten oppimisen edistämiseksi (LINGUA) toteuttaa joukon toimenpiteitä parantamaan eurooppalaisten kielten kasvavan joukon osaamista. Vähiten käytettyjen ja opetettujen kielten opetukselle annettu ensisijaisuus vaikuttaa niiden säilymiseen ja unionin kulttuurin rikastuttamiseen. Tiedon ja kokemusten vaihtoa suosivat aloitteet, erityisesti koulutuspolitiikan yhteisen kiinnostuksen kohteita käsittelevät, tai Euroopan koulutusalan tietoverkko (EURYDICE), voivat loogisesti katsottuna käsitellä opetukseen liittyviä näkökohtia kulttuurialalla. Tutkintotodistusten ja muissa maissa hankitun koulutuksen tunnustaminen (jolla alalla toimii tutkintotodistusten akateemisen tunnustamisen kansallisten tietokeskusten verkosto (NARIC) koskettaa kulttuurialan opintoja siinä missä muidenkin alojen. Yksi "Aikuiskoulutus"-aloitteen päätavoitteista on levittää kulttuurien, perinteiden ja eri eurooppalaisten kielten tuntemusta tukemalla vähintään kolmen jäsenvaltion laitoksen ja järjestön verkoston esittämiä kokeiluhankkeita. On voitu arvioida, että tälle toiminnalle vuodelle 1995 varatuista 3 miljoonasta ecusta 29 % on käytetty kulttuuriluonteisten hankkeiden tukemiseen. Koulutuksen ja kulttuurin kohtaaminen: yhteisön aloite taiteellisessa koulutuksessa Tämä vuonna 1994 käynnistetty yhteisön aloitteen tavoite on edistää monikansallista yhteistyötoimintaa taiteellisen koulutuksen oppilaitosten välillä Euroopan unionissa. Lähinnä peruskoulutuksen jälkeiseen koulutukseen suunnattuna aloite pyrkii kohottamaan taideammattien turhan vaatimatonta asemaa opetusohjelmissa. järjestetään taidealalta, alkaen Ohjelman yhteydessä audiovisuaalisesta (elokuva, valokuvaus, videotaide, jne. ), tanssista ja muotoilusta (graafiset taiteet, tekstiilitaide, liikkuva taide) aina kuvaamataiteisiin (maalaus ja kuvanveisto), musiikkiin (sekä klassinen että kevyt musiikki) ja teatteriin asti. sarja opetusluonteisia toimintoja koko r» Valmisteluvaiheesta alkaen, vuonna 1994, komissio on rahoittanut 61 esittelyhanketta, jotka kattava kaikki edellä mainitut alat. Vuonna 1995 valittiin 52 hanketta, jotka saivat rahoitusta yhteensä 700 000 ecua. Esimerkki 1. Graniitti-puu-pronssi Tämä hanke koostui monikansallisesta täydennyskoulutuskurssista, jossa kuvaamataiteiden opiskelijat ja nuoret taiteilijat osallistuivat graniitti-, pronssi- ja puuveistostekniikan hallitsevien ammattitaiteilijoiden vetämille kursseille. Tutkimuskohteena oli näiden kolmen materiaalin väliset suhteet. Sekoittamalla eri materiaaleja opettajat ja oppilaat saatiin työskentelemään yhdessä ja vaihtamaan kokemuksia ja menetelmiä, ja toteuttamaan veistoksissa uusia lähtökohtia. Ohjelman lopuksi julkaistava asiakirja rohkaisee parempaan yhteistyöhön oppilaitosten ja veistosateljeiden välillä eurooppalaisella tasolla. Tähän skotlantilaisen veistosateljeen koordinoimaan hankkeeseen osallistui myös irlantilaisia ja ruotsalaisia ateljeita. Esimerkki 2. "Yhteisen rakenteen" perustaminen ylemmän asteen taideopinnoille Euroopan unionissa Universidad de la Laguna de Tenerifen koordinoima ja Ecole régionale des Beaux-Ars et des arts appliqués de Toulousen ja Antwerpenin Nationaal hoger inst. en koninklijke Akademie voor schone kunsten toteuttaman hankkeen tavoitteena on tutkia kuvaamataiteiden oppilaitosten tilannetta Euroopan unionissa ja niiden sosiaalista roolia sekä työllisyyden luomista suhteessa pätevyyteen ja ammattitaitoon. Valmisteilla on asiakirja Euroopan unionjssa olevista eri ammattitaito- ja tutkintotodistuksista kuvaamataiteiden alalla. Hankkeen päätarkoitus on luoda kaikille jäsenvaltioille yhteinen rakenne, jossa huomioidaan opiskelijoiden tarpeet työelämään siirtymiseen valmistautumisessa ja ammattitaitonsa siirtämisessä toiseen jäsenvaltioon. taidealojen Vuosina 1994 ja 1995 valitut hankkeet osoittavat lähestymistapojen monipuolisuuden koulutuksessa, jotka vastaavat toiminnan itsensä esille tuomia eri linjauksia: Euroopan unionin taidealan oppilaitosten monikansallisen yhteistyötoiminnan vahvistaminen, opiskelijoiden opettajien liikkuvuuden kasvattaminen, tiedon ja kokemusten levittämistä suosivien aloitteiden tukeminen sekä taidealan koulutukseen eurooppalaisen ulottuvuuden tuovien opintokokonaisuuksien, erityiskurssien tai ateljeiden ja kansainvälisten seminaarien tuottamisen kannustaminen. Monet näistä monitieteellisistä lähestymistavoista hyödyntävät myös uusia tieto- ja viestintäteknologioita. Lisäksi niiden sosiaalis taloudellinen dynamiikka on varsin mittava. ja Leonardo da Vinci -ohjelma ja ammatillisen koulutuksen Tämä Sokrates-ohjelman tavoin vuodet 1995 - 1999 kattava ohjelma on saanut 620 miljoonan ecun kokonaistuen. Ohjelma kokoaa yhteen, rationalisoinnin vuoksi, kaikki edeltävät yhteisön ammatillisen koulutuksen ohjelmat, erityisesti FORCE- (jatkokoulutus), PETRA- (peruskoulutus), COMETT- (yliopistojen ja yritysten välinen yhteistyö) ja EUROTECNET-ohjelmat (teknologiseen innovaatioon liittyvien pätevyyksien edistäminen). kulttuuriulottuvuus Ohjelma takaa tukea kokeiluhankkeille, sijoitus-/vaihto-ohjelmille, tutkimuksille ja arvioinneille, jotka toteutetaan monikansallisilla kumppanuusjärjestelmillä suosia sekä kansallisten ammatillisten koulutusjärjestelmien, että yritysten suorittamien toimien (mukaan lukien yliopistojen ja yritysten välinen yhteistyö) kehittämistä ja parempaa tuntemusta. tarkoituksenaan laajan Tämä hyvin tutkimuskentän ohjelma mahdollistaa siten kulttuuriluonteisten hankkeiden käynnistämisen, joiden tarkoituksena on kehittää taide- tai käsityöalan ammattilaisten koulutusta tai jatkokoulutusta. Esimerkki 1. Taidekeramiikka-alan jatkokoulutus Tämä keramiikka-alalla toimivien espanjalaisten yritysten yhdistyksen koordinoiman ohjelman tavoitteina on luoda ammatillinen jatkokoulutusjärjestelmä suurien puutteiden korjaamiseksi käsityöläisten ja yrittäjien jatkokoulutuksessa, erityisesti uusien teknologioiden hyödyntämisessä. Toteutetut toimet pyrkivät luokittelemaan ammatit tasojen perusteella, tutkimaan jokaisen ammatin teknologista sisältöä, muokkaamaan näiden sisältöjen ja erityiskoulutustarpeiden mukaisia kursseja, ja lopulta kokeilemaan löydettyjä ratkaisuja käytännössä. f7 Muiden hankkeiden tavoitteina on ollut menetelmätapojen pohtiminen Euroopan tasolla taidealaan liittyvien ammattien osalta niiden toiminnan ja tehokkuuden parantamiseksi. Esimerkki 2. Museoalan ammattilaiset - koulutuksen ja ammatin yhteensopimattomuus Tämän ohjelman tarkoitus on vähentää museoalan ammattilaisten perinteisen koulutuksen ja näiden instituutioiden erityistarpeiden välistä yhteensopimattomuutta. Tämä tapahtuu yliopistojen museotieteen laitosten ja museoalan ammattilaisia edustavien järjestöjen välisellä vuoropuhelulla. Tämän vaihdon olisi ulotuttava nykyisten koulutusjärjestelmien arviointiin, jotka voisivat suosia uusien ja paremmin alan tarpeisiin vastaavien koulutusmenetelmien kehittämistä. Käytännössä ohjelma toteutuu seminaarien muodossa, joissa käsitellään ongelmien eri näkökohtia. Aloitteen lopuksi julkaistaan yhteinen asiakirja, jonka tulokset levitetään selontekojen, aikakausjulkaisujen ja seminaarien välityksellä osallistuviin maihin. Tähän ruotsalaisen järjestön koordinoimaan hankkeeseen osallistui kumppaneita Tanskasta, Alankomaista ja Yhdistyneestä kuningaskunnasta. "Nuorten Eurooppa" -ohjelma Tämä ohjelma, jolle on myönnetty 105 miljoonaa ecua vuosille 1995 - 1999, pyrkii edistämään nuorten vaihdon ja nuorille tarkoitettujen ohjelmien kehittämistä. Yleisesti ottaen kulttuuriaiheet käsittävät viestintätottumukset ja nuorten välisen vaihdon. Taide voi toimia energian käyttämisen katalysaattorina, herättämis- ja kehittämisvälineenä sekä auttaa yhteiskuntaan siirtymisessä. "Nuorten Eurooppa" - ohjelma on tukenut useita tämän suuntaisia hankkeita, esimerkiksi: Graffiti: hanke käsittää tapaamisia ja graffitinäyttelyitä järjestävän järjestön sekä teoksen julkaisemisen (hip hop-kulttuuri. ). Musiikkia nuorisolle: äänitysstudioiden järjestäminen nuorille muusikoille ja näiden äänitysten vaihto nuorten välillä kaikkialla Euroopassa. Alueellisia tai vähemmistökieliä ja -kulttuureita suosiva hanke Euroopan parlamentin toiveiden mukaisesti komissio on vuodesta 1983 toteuttanut hanketta alueellisten tai vähemmistökielten ja -kulttuurien edistämiseksi ja turvaamiseksi. Vuodelle 1996 talousarvio nostettiin 4 miljoonaan ecuun. Hankkeen tarkoitus on pääasiassa kannustaa aloitteiden kehittämistä koulutus-, kulttuuri-ja tietoaloilla, vahvistaa eurooppalaista ulottuvuutta ja innostaa yhteistyötä kaikkien kyseisten kielten ja kulttuurien ja kokemusten säilyttämiseksi siirtämistä, tai vähemmistökielten tehdä järjestelmällisemmäksi, parantaa opetusta kaikilla koulutusasteilla, lastentarhasta aikuiskasvatukseen. työskentelevien välillä, parantaa tai edistää alueellisten ja edistämiseksi tiedonvaihtoa Hyväksytyt aloitteet kattavat laajan joukon koulutus- ja kulttuuritoimenpiteitä, kuten näiden kielten opetus kaikilla tasoilla, opettajien ja aikuisten koulutus, julkaisuja lapsille että aikuisille, kielen standardoiminen ja terminologiatyöt, konferensseja ja seminaareja, kulttuuritapahtumia, videofilmien tuotantoa, radio- ja televisiolähetyksiä. Esimerkki l - Euroopan kielet Tämä TIDOC-ryhmän Barcelonassa vuonna 1994 käynnistämä hanke on mahdollistanut graafisen tietokannan toteuttamisen Euroopassa puhutuista kielistä. Kataloniaksi, englanniksi ja ranskaksi levykkeelle tallennetut tiedot edustavat opettavan pelin muodossa mielenkiintoista monikielistä oppimateriaalia 10 - 15 - vuotiaille lapsille. Esimerkki 2 - Kelttiläisen elokuvan festivaali "International Celtic film festival" on tärkeä kulttuuritapahtuma Skotlannin, Bretagnen, Irlannin, Walesin ja Cornvvallin kielille ja kulttuureille. 16. tapahtuma järjestettiin Fort Williamsissa (Skotlanti) huhtikuussa SI 1995 yhteistyössä elokuva- ja Festivaalissa oli myös keskustelutilaisuuksia, seminaareja ja parhaiden elokuvien palkitsemistilaisuus. televisiotuottajien sekä alan ammattiyhdistysten edustajien kanssa. Esimerkki 3 - Marixtu Berritsu Radio-ohjelma Ranskan ja Espanjan baskinkielisille lapsille. Nämä yhden tunnin mittaiset päivittäiset lähetykset on tehty yhteistyössä ala-asteen opettajien ja oppilaiden kanssa tarkoituksenaan auttaa lapsia kehittämään ilmaisukykyään baskin kielellä. ^ III LUKU: KULTTUURI JA KEHITTYNEET TEKNOLOGIAT Tässä luvussa tarkastellaan yhteisön eri ohjelmia, jotka mahdollistavat vuorovaikutuksen kehittyneen viestintäteknologian ja tietomarkkinoiden sekä kulttuurin välillä, ennen kuin siirrytään kuvailemaan joitakin esimerkkejä kokeiluhankkeista ja kehittyneen teknologian laajoista sovellusaloitteista kulttuurin alalla. Esimerkeiksi on valittu mahdollisuuksien mukaisesti museot, jotta tarkastelu voitaisiin kohdistaa tiettyyn kohteeseen kulttuurin alalla. Multimediavälineiden soveltamisessa museot ja galleriat ovat etuoikeutetussa liittyvät kulttuurinäkökohtien sisällyttämiseen kehittyneiden teknologioiden hankkeisiin. Kehittyneen tieto- ja viestintäteknologian käytön katsotaankin olevan museotoiminnassa ainutlaatuinen keino edistää museoiden välistä yhteistyötä ja auttaa niitä näin täyttämään paremmin erityistehtävänsä. asemassa kuvaten erinomaisesti etuja, jotka I. KEHITTYNEET TIETO- JA VIESTINTÄTEKNOLOGIAT Kehittyneen teknologian tutkimus- ja kehittämisala on Euroopan unionin tärkeimpiä toiminta-aloja muodostaen yhden suurimmista unionin menoeristä. Tavoitteena on vahvistaa Euroopan teollisuuden teknologisia perusteita ja tukea sen kansainvälistä kilpailukykyä. Siihen liittyvät toimenpiteet on kirjattu neljänteen puiteohjelmaan (12 700 miljoonan ecun talousarvio ajanjaksolle 1994 - 1998), jolla valvotaan erityisesti teknologian kehittämis- ja tutkimuspolitiikan ja sosiaalis-taloudellisen yhteenkuuluvuuden välistä yhtenäisyyttä. Alkusysäys ohjelman laatimiselle syntyi halusta käyttää tiedettä ja teknologiaa parantamaan Euroopan teollisuuden kilpailuasemaa ja ihmisten elämänlaatua Euroopassa. Tutkimusta ja teknologian kehittämistä (TTK) koskevan politiikan harjoittaminen on erittäin tärkeää kulttuurille kun on kyse museoiden ja erityisesti kirjastojen toiminnan tukemisesta. Kehittyneiden teknologioiden hyödyntäminen kulttuurin alalla on välttämätöntä tieto- ja viestintäteknologioiden leviämiselle ja soveltamiselle tulevaisuudessa. Seuraavassa esitellään joitakin ohjelmia, jotka edistävät ja tukevat tutkimusta ja kehittämistä kulttuurin alalla edistäen myös tiiviimpää yhteistyötä Euroopan kulttuurijärjestöjen välillä. 1. Viestintäteknologiat ja kulttuuri Euroopan televiestinnän huipputeknologian tutkimus- ja kehittämisohjelma (RACE) on laadittu viestintämenetelmien yhdentämiseksi ja sitä on sovellettu kahdessa vaiheessa: RACE I (1988 - 1992) ja RACE II (1992 - 1995), jolloin yhteisö osallistui ohjelman rahoitukseen yhteensä 1 103 miljoonalla eculla (mikä on alle puolet tarvittavasta, noin 2 500 miljoonan ecun kokonaismäärästä). Tämän tutkimus-ja kehittämisohjelman tavoitteena oli luoda olosuhteet, jotka mahdollistaisivat eurooppalaisten pääsyn laadukkaampien ja edullisempien televiestinnän palvelujen piiriin sekä luoda Eurooppaan maailmalla vahvat ja kilpailukykyiset televiestintämarkkinat. Kulttuurin alalla ja erityisesti esineiden kulttuuriperinnössä sovellettavan kehittyneen televiestinnän osalta on syytä korostaa erityisesti kahta RACE-ohjelmiin sisältyvää hanketta: kehitetty asiakaspalveluperiaatteella 1. RACE I:een sisältyvä hanke: Euroopan museoiden verkostohanke (EMN, European Museums Network), joka kohdistuu tietokantoihin liittyviin näkökohtiin ja sen avulla on digitaalinen multimediatestijärjestelmä. Koska se on asennettu kahdeksaan museoon, on sen avulla voitu luoda 800 esinettä käsittävä yhteinen multimediatietokanta, jossa jokainen esine muodostaa multimediatietueen, joka puolestaan muodostuu monista yhdistetyistä multimediatietueista. Hanketta on sovellettu erityisesti sellaisen luomisvälineen kehittämiseksi, jonka avulla museot voivat kustantaa ja muodostaa itse omat multimediatietueensa. Toinen sovellus on esittelyjärjestelmä, jonka avulla museoissa kävijät voivat itse hakea avainsanojen avulla tietoja esineistä omien mieltymystensä tai vaikutelmiensa mukaisesti. Vuosina 1989 - 1992 kehitetty hanke on saanut yhteisön tukea yhteensä viisi miljoonaa ecua. toimiva 9i jonka niiden laajentaa tietokantojen tarkoitus oli 2. RACE II:een sisältyvä hanke: RAMA-hanke (museoiden arkistojen etäkäyttö), jota toteutettiin vuosina 1992 - 1995 yhteisön avun turvin yhteensä 8,6 miljoonalla eculla kuvapankkien ja käyttömahdollisuuksia, joihin museoilla on liittymä sekä mahdollistaa museoiden arkistoja tietolähteenään käyttäville laajakaistaisille kokeilupalveluille tietokantojen etäkäyttö. RAMA-hankkeen avulla Euroopan museot voivat järjestää arkistonsa sähköisesti, ehdottaa uusia multimediaesittelytapoja omien kokoelmiensa (tai muiden museoiden) näytteillepanemiseksi tai muuttaa tieto etäkäyttöön sopivaksi. Hankkeen olisi johdettava sellaisen museoverkoston luomiseen, joka mahdollistaisi tutkijoiden, kustantajien, koulujen ja asiantuntijoiden pääsyn niiden arkistoihin kansainvälisellä tasolla. Taideteosten valinta tapahtuisi näin ollen sähköisesti kyseisistä museoista saatavilla olevan runsaan multimediatiedon perusteella. ja RACE-ohjelmia on nykyisin ryhdytty korvaamaan ACTS-ohjelmalla (televiestinnän kehittyneet teknologiat ja palvelut), jonka talousarviota tuetaan 671 miljoonalla eculla ajanjaksolla 1995 -1999. Tässä hankkeessa konkretisoituu Euroopan unionin alulle panemat pyrkimykset edistää TTK:tä televiestinnässä kilpailua ennakoivasti TTK- ja esittelytoimintaa koskevan neljännen puiteohjelman yhteydessä (1994 - 1998). ACTS-ohjelman toteuttaminen on ratkaiseva vaihe tietoyhteiskunnan luomisessa Eurooppaan. Televiestinnässä saavutetut tulokset toimivat itse tämän kehityksen liikkeellepanevana voimana. Televiestintä on osa korkeatasoista teollisuudenalaa ja se on myös välttämätön osa infrastruktuuria muiden palvelujen kehittämisen kannalta, kulttuuri mukaan lukien. Jotta televiestinnän mahdollistamat palvelut voitaisiin kokonaisuudessaan toteuttaa, on syytä luoda vakaat ja ennustettavissa olevat puitteet, joissa monet alan toimijat tai kilpailijat voisivat hoitaa tehtävänsä rakentavalla tavalla. Televiestinnässä tapahtuva kehitys on kuitenkin tärkeää muussakin kuin taloudellisessa mielessä, sillä siihen liittyvät myös kulttuuriset ja yhteiskunnalliset tekijät. Viestintäteknologioissa olisi parannettava määrän sijasta laatua ja tarkoituksenmukaisuutta (viestiä oikean kumppanin kanssa tai löytää oikea(t) palvelu(t) ja toivottu tieto (toivotut tiedot)). Yksi tietoyhteiskunnan eduista on helpompi pääsy kulttuuria koskevaan tietoon ja erityisesti multimedian tarjoamiin tietoihin kulttuurin saavutuksista. Yhteistyötä on lujitettava kulttuuriperinnön järjestelmien digitalisoinnin nopeuttamiseksi kehittämiseksi varastoinnissa ja kantoihin pääsyssä. Eri tietokantojen käyttöliittymien muuttaminen täysin keskenään toimiviksi ei varmasti tule olemaan helppoa, kun käyttäjiä on useita monessa eri paikassa. Yhteistyön olisi edistettävä yksimielisyyttä käyttöoikeuksien suojelussa, tekijänoikeuksissa ja kulttuurisen ja kielellisen moninaisuuden hoidossa ja suojelussa. ja johdonmukaisten ja käyttökelpoisten teknisten Tavoitteena on käyttää parhaalla mahdollisella ja uusiin kehitystuloksiin liittyvät edut, luoda puitteet neuvotteluille ja edistää yhteenkuuluvien alojen ja palvelujen yhteisvaikutusta niiden välistä vuorovaikutusta lisäämällä. tavalla hyödyksi yhdentymiseen Päätavoitteena on vahvistaa pääperiaatteet ja etusijat, jotta voitaisiin määritellä: 1. 2. 3. 4. 5. 6. jotka koskevat tavoitteet, jotka koskevat kokoelmiin liittyvien tietojen digitalisointia (multimedia); tavoitteet, jotka koskevat multimediaviestimien käyttöä ja tietokantojen käyttöliittymiä; tavoitteet, niiden kokoamista/digitalisointia, jotka ovat vaarassa tai joita uhkaa häviäminen; tavoitteet, jotka koskevat kirjastojen, koulujen, yliopistojen ja julkisten palvelujen pääsyä tietokantoihin; tavoitteet, jotka koskevat näiden multimediatietojen vuorovaikutusta; tavoitteet, jotka suojelussa, tekijänoikeuksissa, laskuttamisessa ja niin edelleen. liittyvät johtaviin periaatteisiin, joita sovelletaan käyttöoikeuksien kulttuuriperinnön vähemmistöjen tietojen rf 2. Telemaattiset sovellukset ja kulttuuri Telemaattiset sovellukset -ohjelma (Telematics Application Programme, TAP) muodostaa neljännen puiteohjelman osan (1994 - 1998), joka kohdistuu erityisesti tieto- ja viestintäteknologioihin. Tässä yhteydessä tietotekniikassa kehitetyn toiminnan tarkoitus on mahdollistaa helpompi ja valikoivampi pääsy kaikkiin tietomuotoihin ja helpottaa niiden käyttöä turvautumalla menetelmiin ja järjestelmiin, jotka perustuvat telemaattiseen järjestelmään ja jotka keskittyvät tiedon sisältöön. Tavoitteena on siis kantoihin pääsy, helppokäyttöisyys ja multimedian sisältö. Tämän uuden alan talousarvio on tällä hetkellä 37 miljoonaa ecua yhteensä 900 miljoonasta ecusta, jotka on varattu koko sovellusohjelman toteuttamiseksi edellä mainitun ajanjakson kuluessa. Tämän toiminnan ensisijaiset tavoitteet ovat: keskittyminen käyttäjien vaatimusten tyydyttämiseen (käyttäjiin keskittyvä lähtökohta ja käyttäjien osallistuminen luomisvaiheeseen); järjestelmään sisältyvien käyttömaksujen sisällyttäminen helppokäyttöisiin työkalujärjestelmiin ja menetelmiin, joita käytetään tietoketjun eri vaiheissa; tiedon helpompi hyödyntäminen ja käyttö (muodon ja sisällön ymmärtäminen, tiedonhaku, tiedon käyttö paikallisesti); multimediatiedon hallinta (korostetaan muussa kuin tekstimuodossa olevia tietohakemistoja). tarpeisiinsa ja heidän Näihin toimiin liittyy myös kaupallisia näkymiä: toimintaa sanelee enemmän kysyntä kuin teknologia. Tämä lähestymistapa edellyttää kokeilusovelluksia, jotka yhdistävät tietoketjun kolme tärkeintä osaa (sähköinen julkaisutoiminta, joka kohdistuu tuotteiden luojiin ja luovuuteen; tiedon jakaminen, joka kohdistuu markkinoiden leviämiseen ja markkinaosuuksiin sekä tiedonhaku, joka suuntautuu käyttäjiin ja käytön helppouteen), jotka vuorostaan edellyttävät tarkoin määriteltyjä tutkimustehtäviä sekä kehittämiseen osallistuvan kasvavan käyttäjäjoukon todellisen tilanteen arvioimista. Kulttuurin kannalta erittäin tärkeätä hanketta rahoitetaan yhteisesti tässä yhteydessä: kyse on telemaattisen multimedian (kulttuuriperinnön yhdistäminen AQUARELLE-nimisestä aloitteesta keinoin), jonka avulla on mahdollista päästä multimedian luoda hajautettu Tämän hankkeen oli määrä alkaa vuoden 1996 alussa ja sen tarkoitus on multimediatietojärjestelmä, ja standarditietoihin, liikkuviin ja still-kuviin, jotka kuvaavat kulttuuriperintöä: maalaukset, veistokset, rakennukset, soittimet, historialliset esineet ja niin edelleen. Kaikki tietokannat, jotka hoidetaan ja toimitetaan paikallisen työvoiman avulla ja kulttuuriperinnön tietojen digitalisoinnista ja luetteloinnista vastaavien kansallisten yksiköiden voimin, tullaan yhdistämään toisiinsa yhtenäisen ja verkkojen välisen hyötykäytön mahdollistavan verkoston muodostamiseksi, jolloin käyttäjä pääsee suoraan käsiksi Euroopan kulttuuriperintöä koskevaan tietoon ja saa siitä kokonaisvaltaisen käsityksen. taustatietoihin Käyttäjät, joita järjestelmä koskee, ovat pääasiassa eri alojen ammattilaisia: museon konservaattoreita, luetteloinnista, arkistoinnista ja kulttuuriperinnön suojelusta vastaavia julkishallinnon työntekijöitä, taiteen tietotuotteita luovia kaupallisia kustantajia (kirjat, CD, virtuaalinäyttelyt), taidehistorioitsijoita, kuvataideyhdistyksiä ja näyttelyjen järjestäjiä. Hankkeen tarkoitus on tuoda maailmanlaajuisesti tietoa käyttäjien ulottuville monella kielellä, taata pääsy tietokantoihin, suojella tekijänoikeuksia sekä kehittää kehittyneet työkalut, joiden avulla voidaan luoda kaikki tarvittavat tiedot kokoava hypermediakanta ja joilla näitä verkostoissa olevia tietoja voidaan tehokkaasti hyödyntää. fo Tämän hankkeen onnistuminen on riippuvainen siitä, kuinka hyvin vuorovaikutus hankkeeseen osallistuvien lukuisten toimijoiden ja alan yhteistyökumppaneiden välillä toteutetaan: tietoteknologian yritykset, tutkimuslaitokset, kulttuurijärjestöt ja -yhdistykset, kustantajat ja yksityiset varainhaltijat, helppokäyttöisyyttä arvioivat asiantuntijat ja hankkeen yhteensovittamisesta ja johdosta vastaava yritys. Telemaattiset sovellukset ohjelman hallinnon suhteen toiminnan tarkoitus on edistää rajojen yli harjoitettavaa yhteistyötä voittoa tavoittelemattomien järjestöjen välillä, tukea Euroopan unionin kulttuuripolitiikkaa ja toteuttamismenetelmiin ja vastata tarpeeseen luoda järjestelmä, jonka avulla jokainen Euroopan kansalainen voi hyödyntää kulttuuriin ja matkailuun liittyviä mahdollisuuksia. yhteensovittamis-, sisällyttämistä suunnittelu- helpottaa sen ja Tässä yhteydessä kulttuurin ala ja erityisesti museot ovat tärkeitä. Maailman johtavat museot ja galleriat sijaitsevat Euroopassa, sillä noin 15. 000 museossa ja galleriassa käy joka vuosi yli 500 miljoonaa ihmistä, joista monet tulevat muista Euroopan maista tai Ranskan merentakaisilta alueilta asti ja ovat siten taloudellisesti merkittävä lisätekijä kulttuuriroolin ohella, jonka he omaksuvat suoraan tai kasvattajien ja kulttuurin tekijöiden välityksellä. Useimpia museoiden ja gallerioiden kokoelmista ei kuitenkaan panna näytteille tilan tai varojen puutteessa. Lisäksi on paljon ihmisiä, jotka kaipaisivat pääsyä tietokantoihin laajemmin: syrjäseutujen asukkaat, liikuntaesteiset ja kaikki ne, jotka ajattelevat, että museot ja galleriat "eivät ole heitä varten". Yleisesti ollaan sitä mieltä, että näistä tekijä kehittyvässä tietoyhteiskunnassa. Tämän kehityksen ansiosta ne voivat myös taata lisätulonlähteensä korvaamaan valtion tuissa tehdyt vähennykset. Useita kansainvälisiä ja yhteisön hankkeita on jo pantu käyntiin, mutta niitä uhkaavat amerikkalaiset hankkeet, jotka saavat merkittävää rahoitusapua. laitoksista on tulossa merkittävä Näistä aloitteista on syytä mainita erityisesti MAGNETS-hanke (Museums & Galleries New Technology Study, virallinen nimi RINASCIMENTO & EMMA), joka on osa telemaattiset sovellukset - ohjelmaa ("Hallinto"-osa). MAGNETS-hankkeessa analysoidaan perusteellisesti käyttäjien vaatimukset ja merkittävät kaupalliset ja teknologiset kysymykset kansainvälisen tutkimuksen yhteydessä, joka koskee museoiden tarpeita ja kokemuksia. Päätelmien tekeminen helpottaisi yhteisön tulevien hankkeiden laatimista ja täsmentäisi museoiden ja gallerioiden tulevaisuuden näkymiä tulevaisuuden tietoyhteiskunnan kannalta. Tämä tutkimus edesauttaisi tukemaan niiden hankkeiden ja ohjelmien suunnittelun ja johdon peruslinjoja, jotka liittyvät kulttuurijärjestelmiin koko yhteisössä eurooppalaisella, kansallisella ja alueellisella tarpeet ja vaatimukset, mahdolliset ja käytettävissä olevat varat, ratkaisut ja näköalat. Tutkimus auttaisi ymmärtämään paremmin museokokoelmien tiedon leviämisen tai käytettävissä olevien kulttuuriperintökantojen käytön seurauksia. tasolla. Tutkimuksessa määriteltäisiin hankkeisiin liittyvät Koska tämä tutkimus kohdistuu kuvataiteisiin, arkeologiaan ja historiaan, se voi toimia esimerkkinä muille aloille. Tämän analyysin johtopäätöksistä on varmasti välitöntä hyötyä monille museoille ja gallerioille sekä toimivaltaisille viranomaisille. MAGNETS-hanketta tulee johtamaan korkeatasoinen yhdistys, johon kuuluu 40 museota ja jolla on 100 000 1900-luvulta peräisin olevan taideteoksen kuvatietokanta (VIDEOMUSEUM), sekä pienet- ja keskisuuret kulttuuriyritykset, ensimmäisistä kulttuurijärjestelmille omistetuista hankkeista (VASARI Enterprises). Hanke tulee maksamaan noin 2,5 miljoonaa ecua. saaneet alkunsa yhdestä yhteisön jotka ovat Telemaattinen sovellusohjelma kattaa myös tutkimukset kirjastoalalla pyrkien helpottamaan pääsyä kaikkiin Euroopan unionin kirjastojen tietokantoihin. Ohjelmassa keskitytään erityisesti verkostointiin, h) luetteloiden laatimiseen, varojen löytämiseen, kuvienmuodostukseen, multimediaan, etäopetukseen, sääntöihin ja tekijänoikeuksiin. Joidenkin valmistelevien toimenpiteiden jälkeen (1986 - 1990), joille talousarviossa varattiin viisi miljoonaa ecua, Kirjakauppa-ohjelma lähti käyntiin kolmannen puiteohjelman yhteydessä (1990 -1994) 25 miljoonan ecun talousarviolla. Ohjelman tarkoitus oli edistää kirjastojen (60 prosenttia) ja pienten ja keskisuurten yritysten sekä tutkimuslaitosten ja yliopistojen (30 prosenttia) välistä yhteistyötä. Sen tulokset ovat rohkaisevia uusilla aloilla kuten verkkotyön tekniikat, kuva ja hypertekstijärjestelmät ja konekäyttöisten luominen. Parhaillaan tutkitaan uusien, erityisesti äänite- ja kuva- luetteloiden arkistoihin liittyvien kirjastopalvelujen malleja. Telematics for Libraries -ohjelma, joka sisältyy neljänteen puiteohjelmaan (1994 - 1998) ja jonka talousarvio on 30 miljoonaa ecua, kohdistuu pääasiassa verkostointiin. Työohjelmassa edellytetään laajentumista tietoverkostokokonaisuuksiin, joiden keskuudessa kirjastot voivat toimia välittäjinä tulokset tietojen yhteenkytkettyihin avoimiin palveluihin. löytämiseksi. Hankkeen pääasiallinen tarkoitus on yhdistää aikaisemmat Kirjastot ovat kulttuurilaitoksia, joiden historiallinen ja kulttuurinen tietoaineisto tullaan yhä useammin liittämään sähköisiin palveluihin sitä mukaa, kun tietokantapalvelut ja tietojen tarjonta verkostoissa paranevat. Useat valitut hankkeet kohdistuvat kulttuurin kannalta erittäin tärkeiden alojen tietoihin kuvaamataiteissa, taidehistoriassa, historiallisissa käsikirjoituksissa ja historian kirjoissa (esimerkiksi VAN EYCK-, ELISE-, HISTORIA-, BAMBI-ja INCIPIT-hankkeet ja niin edelleen). TASK FORCE "educational software and multimedia" -hankkeen toteuttamisen yhteydessä tietyt ohjelmat, kuten erityisesti telemaattiset sovellukset -ohjelmat, edellyttävät toimintansa vahvistamista kulttuurin alalla. 3. Tietoteknologiat ja kulttuuri Toisen (1987 - 1990) ja kolmannen (1 532 miljoonan ecun talousarvio vuosille 1990 - 1994) puiteohjelman kuluessa ESPRIT (Euroopan tietoteknologian tutkimus- ja kehittämisstrategia) on suuntautunut toiminnassaan, teknologian kehityksen myötä, kasvavaan tietoteollisuuteen. Kulttuuriin liittyviin ESPRIT-hankkeisiin sijoitettiin 19,6 miljoonaa ecua vuosina 1987 - 1994. Neljännessä puiteohjelmassa (2 035 miljoonan ecun talousarvio ajanjaksolle 1994- 1998, josta 8,5 miljoonaa ecua on jo myönnetty eri kulttuurihankkeille) TTK kohdistuu pääasiassa tiedon infrastruktuuriin, joka muodostaa koko tulevaisuuden tietoyhteiskunnan perustan. Hanke määräytyy siis pääosin käyttäjien ja markkinoiden tarpeiden perusteella ja siinä kiinnitetään enemmän huomiota kulttuurihankkeisiin. Hankkeen päätavoite on edistää tiedon infrastruktuurin suotuisaa kehitystä Euroopan kaikkien teollisuudenalojen, ei ainoastaan tietoteknologian, kilpailukyvyn vahvistamiseksi ja parantaa kansalaisten elämänlaatua. Ohjelmassa painotetaan yritysten, hallintoelimien ja yksityishenkilöiden pääsyn helppoutta tietoihin, palveluihin ja teknologioihin. Toiminnat, joita tähän liittyen kehitetään, on kohdistettu käyttöön ja teknologioiden helppokäyttöisyyteen sekä ajanmukaisiin menettelyihin. Monet tietoteknologiat kohdistuvat kulttuurialalle kuten museoihin, gallerioihin ja audiovisuaalisten teosten luojiin. Täten esimerkiksi kulttuurin tuotteita esitellessä voidaan hyödyntää huipputekniikkaa kuten litteitä mainosruutuja, virtuaalitodellisuutta ja simulaatiota, jonka käytön nopeus mahdollistaa vastedes vuorovaikutuksen suunnittelijan kanssa. Näiden sovellutusten hinta tulee olemaan kohtuullinen myös pienille ja keskisuurille yrityksille. ESPRIT-ohjelman tietyn määrän kokeiluhankkeiden käynnistämiseen soveltuvia tehtäviä. Museoita ja gallerioita kannustetaan osallistumaan niitä suoraan koskevien sovellusten kehittämiseen. Multimediatekniikoissa kiinnitetään erityistä huomiota esimerkiksi toteuttaminen edellyttää 4? käyttöoikeuksiin. Pyrittäessä yksimielisyyteen säännöissä, on yhteensovittaminen toimijoiden kesken tullut tehokkaammaksi. Myös museoita ja gallerioita sekä muita kulttuurialan toimijoita on pyydetty tekemään osansa. Seuraavassa on hankkeita: lueteltu joitakin tässä yhteydessä kehitettyjä, ESPRJT-ohjelman tukemia VASARI (Arkistoinnin ja kuvanmuodostuksen järjestelmät kuvataiteissa). Tämä Brameurin (Yhdistynyt kuningaskunta) vuosina 1989 - 1992 johtaman hankkeen päätavoite oli kehittää suuritarkkuuksinen tarkan värierottelun kuvanlukujärjestelmä ja museoiden kuvateosten kuvien luomiseen liittyvä järjestelmä. Se on selkeästi osoittanut käyttökelpoisuutensa ja tekniikan edut, jotka liittyvät kuvataiteiden esittelyssä käytettävään suuritarkkuuksiseen ja korkealaatuiseen digitaaliseen käsittely järjestelmään (yhteisön rahoitusosuus on 2,1 miljoonaa ecua 3,66 miljoonan ecun kokonaistalousarviosta). johtaman hankkeen tarkoitus oli kehittää yhtenäinen MARC (väritaidetepsten järjentämismenetelmä)- Tämän Thomsonin (Ranska) vuosina 1992 - 1995 järjestelmä digitaaliselle kuvanlukujärjestelmälle, varastoinnille ja kuvateosten muokkaukselle värinmittausjärjestelmällä kustannustoimintaa varten. Hankkeeseen liittyi myös ajatus tarpeesta jatkaa suuren yleisön tutustuttamista taidekuviin ja toisaalta hyödyntää näiden kuvien painamiseen liittyviä kaupallisia mahdollisuuksia. Korkealaatuisia tullaan valmistamaan digitaalisella kuvanluku- ja käsittelyjärjestelmällä luotujen kuvateosten avulla. MARC-hankkeessa hyödynnetään VASARI-hankkeesta saatuja kokemuksia ja se toimii näin sen jatkona painatustoiminnassa. (Yhteisön rahoitusosuus on 2,98 miljoonaa ecua yhteensä 5,232 miljoonan ecun talousarviosta). luetteloita eri Euroopan museoiden maalauksista tuloksiin kuvien multimediaan tukeutui ESPRIT-hankkeesta saatuihin MUSA (Multimedian käyttö Euroopan kulttuuriperinnön pelastamiseksi). Tämä hanke (1992 - 1994) liittyvissä digitaalitekniikoissa ja sen tarkoitus oli taata multimediakustannusteollisuudelle suora pääsy museoiden kuvataiteita koskevaan korkealaatuiseen tietoon ja kuva-aineistoon, mukaan lukien rekonstruoitujen esineiden kolmiulotteiset havainnointimallit sekä hankkia museoille uusia keinoja (mukaan lukien uudet tulonlähteet) taideteosten säilyttämistä ja levittämistä varten. MUSA-hankkeen ansiosta museot voivat tarjota kustantajille sähköisen kuvia ja tekstiä sisältävän luettelon, joka on tallennettu maalauksia ja muita taideteoksia kuvaavaan rekisteriin. (Yhteisön rahoitusosuus on 1,4 miljoonaa ecua yhteensä 2,5 miljoonan ecun talousarviosta). 3D-MSC (Kolmiulotteinen multimediatukikeskus): tukikeskushanke pyyhkäisyteknologiaa museoille ja muille laitoksille. tarjoaa kolmiulotteista Kaikki nämä hankkeet tarjoavat museoille mahdollisuuden soveltaa uutta teknologiaa omiin tarkoituksiinsa ja hyötyä siitä. r? II SISÄLTÖTEOLLISUUS JA TIETOMARKKINAT Kehittyneet tieto- ja viestintäteknologiat ovat ensisijainen keino edistää kulttuurijärjestöjen välistä yhteistyötä. Kulttuurin alan toimijoilla on myös keskeinen sija tulevaisuuden tietoyhteiskunnan palvelujen ja tuotteiden laatimisessa. He pyrkivät jatkuvasti löytämään uusia keinoja voidakseen toimittaa sisältöjä uusille tiedon valtaväylille ja sähköisten tietoverkostojen ulkopuolista sisältöä tavoitteenaan sekä elämänlaadun parantaminen että lisätulojen hankkiminen. 1. Televiestintäverkostot ja kulttuuri Euroopan laajuisten verkkojen ja erityisesti televiestinnän verkostojen laatiminen avaa Euroopan markkinat uusille sovelluksille ja palveluille, jotka muodostavat tulevan tietoyhteiskunnan perustan. Ne osoittautuvat välttämättömiksi ei ainoastaan tämän tietoyhteiskunnan luomiseksi Eurooppaan ja koko maailmaan vaan myös yhteismarkkinoiden toimimiseksi, Euroopan vaurauden suojeluun ja kasvuun liittyvien tavoitteiden toteuttamiseksi, uusien työpaikkojen luomiseksi sekä unionin taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistamiseksi. Yhteisön talousarviosta on varattu 30 miljoonaa ecua televiestinnän Euroopan laajuisia verkkoja varten vuodelle 1996, 35 miljoonaa ecua vuodelle 1997, 77 miljoonaa ecua vuodelle 1998 ja 114 miljoonaa ecua vuodelle 1999. Yhteistä etua koskevat hankkeet on määritelty kymmenen eri alan osalta, jotka ovat osa Euroopan laajuisia televiestintäverkkoja. Eri alojen toimijat ja osapuolet tekevät ehdotuksen jokaisesta hankkeesta aikomuksenaan kehittää erityisesti yhteistä etua koskevia sovelluksia. Yksi näistä hankkeista kohdistuu mahdollisuuteen päästä Euroopan kulttuuriperinnön tietokantoihin. Euroopan laajuinen pääsy Euroopan kulttuuriperinnön tietokantoihin Museoiden ja gallerioiden verkkotietokantoihin pääsy tekee helpommaksi yhteyden saamisen Euroopan kulttuuriperintötietoihin ja käyttömaksuista ja näin voidaan parantaa näiden tietojen tallentamista ja esittämistä. Euroopan museoilla ja gallerioilla on maailman rikkain taide-esinekokoelma, mutta huomattava osa niistä ei ole asiantuntijoiden eikä suuren yleisön käytettävissä tilojen ja varojen puutteessa. Sen vuoksi on erittäin tärkeää kulttuurisesti ja kaupallisesti luoda koko Euroopan laajuinen tietokantaverkosto. ja mahdollistaa lisätulot, liittymä- syntyy joita Tämän hankkeen tarkoitus on laatia tekninen, toiminnallinen ja kaupallinen pohja, jotka mahdollistaisivat Euroopan laajuisen pääsyn sähköisesti Euroopan kulttuuriperintöön. Ensin olisi arvioitava teknistä toteuttamiskelpoisuutta, hankkeeseen osallistuvien museoiden ja gallerioiden yleistä etua koskevien tehtävien soveltuvuutta niiden toteuttamisympäristöönsä, alan etujärjestöjä ja koulujen, yliopistojen ja suuren yleisön tarpeita sekä rakenteiden ja verkostojen johdon elinkelpoisuutta museoiden ja gallerioiden tietokantojen liittymämaksujen keräämiseksi ja kantamiseksi. Hankkeen toteuttamiskelpoisuuden arvioinnin olisi tapahduttava yhden vuoden määräajassa ja sitä olisi seurattava kokeiluhankkeen toteuttaminen useimmissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa toisen vuoden kuluessa, jos halutaan taata laajemmat markkinat. Hankkeeseen osallistuvien järjestöjen on määriteltävä suuntaviivat siinä suhteessa, kuinka hyvin liittyminen sähköisesti kulttuuriperintökantaan voitaisiin käytännössä toteuttaa. 2. Tietomarkkinat ja kulttuuri Komissio on pannut alulle useita aloitteita, joiden tarkoitus on helpottaa tiedonsaantia eurooppalaisella tasolla. Yksi aloitteista on toimintasuunnitelma tietopalvelumarkkinoiden luomiseksi ja Euroopan tietopalveluteollisuuden kilpailukyvyn lujittamiseksi (IMPACT). Tämä ohjelma kannustaa kustantajia ja Uö muita toimijoita saattamaan elektronisille tietomarkkinoille (koulutukseen tai virkistykseen liittyviä) tuotteitaan, jotka kuuluvat Euroopan kulttuuriperinnön suojelun piiriin (ja eurooppalaiseen kulttuuriin yleensä) ja joihin liittyviä tietoja yhä laajempi yleisö, koululaitokset mukaan lukien, voisivat hyödyntää. Kulttuurinen tavoite on hankkia kaikille Euroopan kansalaisille tietoja ja palveluja, jotta voitaisiin eurooppalaisella tasolla taata julkiseen alaan kuuluvien kulttuuripalvelujen hyödyntäminen yleisön sekä kulttuurihyödykemarkkinoiden kiinnostuksen lisäämiseksi. Ohjelmassa edellytetään läheistä yhteistyötä tiedonhaltijoiden (museot), kustantajien ja multimediatuottajien välillä. Kannettaessa huolta kulttuurinäkökohtien edistämisestä tietomarkkinoilla, ensimmäinen IMPACT- ohjelma, joka on saanut 36 miljoonaa ecua talousarvioonsa ajanjaksolle 1989 - 1990, on osallistunut seuraavan, erityisesti kulttuurinäkökohdan sisältävän hankkeen yhteisrahoitukseen: NARCISSE-hanke (Network of Art Research Computer Images Systems in Europe), jolla on luotu suuritarkkuuksinen kuvapankki Euroopan museoiden taideaarteista. Johtoelimenä toimi Laboratoire de Recherche des musées de France (Ranskan museoiden tutkimuslaboratorio, Ranska). Hyödyntäen NARCISSE-hankkeesta saatuja kokemuksia IMPACT-2-ohjelma (64 miljoonan ecun talousarvio ajanjaksolle 1991 - 1995) on rahoittanut 22 hanketta, jotka tähtäävät interaktiivisen multimediatietojärjestelmien laatimiseen CD-Rom ja CD-I-levyjen tuottamiseksi. Näistä 22 interaktiivisesta multimediahankkeesta yhdeksän (joiden talousarvio oli lähes kaksi miljoonaa ecua) ja ne ovat vaikuttaneet merkittävästi taiteeseen kulttuuriperintöön ja nykykulttuuriin tutustuttamisessa. Tässä yhteydessä on syytä korostaa muutamia hankkeita erityisesti: liittyi kulttuuriin ja Via Lucis - Museums for the Community: Via Lucis on CD-I-tietokanta, joka paljastaa barokkitaiteiden liikkuvien ja still-kuvien sekä muiden erikoismenetelmien avulla. ihmeellisen maailman runsaiden Museum of London - Journey through the 19th Century London: tämän CD-Rom:in tiedot perustuvat Lontoon museon runsaisiin kokoelmiin ja se sisältää yli 1000 alkuperäisäänitteistä kuvaa sekä muutamia ensimmäisiä elokuvatallenteita. The Genesis of European Art - the Flemish Contribution: tämä CD-Rom on omistettu erityisesti 1300 - 1600-lukujen flaamilaisten taiteilijoiden maalauksille ja piirustuksille ja näiden teosten merkityksen kuvaamiseen Euroopan taideperinnössä. The Gothic Cathedrals of Europe: kyse on Monumenta-nimisestä sarjahankkeesta ja sen ensimmäisestä osasta, jonka sähköisissä julkaisuissa tarkastellaan Euroopan arkkitehtuuriperintöä. Filmien ja kuvien ansiosta käyttäjät voivat analysoida yksityiskohtaisesti 35 katedraalin arkkitehtuuria. Kaikissa edellä mainittujen hankkeiden yhteydessä materiaalia ja ohjelmistoa on kehitetty uusien multimediatuotteiden luomista varten Näiden tuotteiden avulla yleisö voi tutustua eurooppalaiseen kulttuuriin tai ne voivat toimia kasvatus- ja koulutusvälineinä suurelle yleisölle tai erityisille kohderyhmille. tilalle on nykyisin tullut komission aloitteesta yhteisön INFO2000-ohjelma IMPACT-ohjelmien edistämään multimediatiedon sisällön kehittämistä ja käyttöä. Talousarvioksi on esitetty 65 miljoonaa ecua ajanjaksolle 1996 - 1999 ja tavoitteena on saada eurooppalaiset ohjelmantoimittajat kehittämään uusia multimediapalveluja ja -tuotteita sekä lisätä näiden palvelujen ja tuotteiden kysyntää. Monet tahot ovat tunnustaneet multimedian sisällön tärkeyden. Marraskuun 6. ja 7. päivänä vuonna 1995 kokoontunut teollisuusasiain käsittävä neuvosto kehotti erityisesti komissiota jatkamaan aloitteitaan Cf/ tietosisältöteollisuuden hyväksi varsinkin kun otetaan huomioon, että tietosisällön ja palvelujen leviäminen on tarpeen koko teollisuutta ajatellen. INFO2000-ohjelma kohdistuu erityisesti sellaisen eurooppalaisen tietosisältöteollisuuden kehittämiseen, joka olisi maailmanlaajuisesti kilpailukykyinen ja joka voisi vastata eurooppalaisten yritysten ja kansalaisten tiedon sisällön tarpeisiin taloudellisen kasvun, kilpailukyvyn ja työllisyyden sekä yksilöllisen ammatillisen, sosiaalisen ja kulttuurisen kehityksen takaamiseksi. Kulttuuriperinnön osalta INFO2000-ohjelman tarkoitus on edistää Euroopan kulttuuriperinnön taloudellista hyödyntämistä panemalla täytäntöön uusia multimediatietopalveluja. Hankkeiden avulla luodaan uusia multimediatietosisältöjä verkostoihin tai niiden ulkopuolelle. Laadittujen palvelujen on oltava sellaisia, että ne ovat laajan yleisön käytettävissä ja soveltuvat hyvin kyseiseen tehtäväänsä. Niiden on myös voitava tarjota korkealuokkaista tietoa, jotta niihin sovellettava teknologian käyttö olisi perusteltavissa. Hankkeilla on pyrittävä kehittämään uusia kasvatuksellisia tai viihteellisiä tuotteita, joiden avulla on parempi ymmärtää kulttuurin saavutuksia. Hankkeiden olisi myös edesautettava Euroopan tiedotettaisiin esimerkiksi multimediatietopalvelujen, multimediatietosisältöteollisuutta siten, että verkostokokemuksien ja viestintäverkostojen käytössä saavutetusta edistyksestä. Hankkeilla on pyrittävä erityisesti yhdistämään ja tuomaan kaikkien ulottuville digitaalitietoja, joita sähköinen kustannusala voisi käyttää uudestaan arvonlisäveron piiriin kuuluvien tuotteiden ja palvelujen kehittämisessä. JOHTOPÄÄTELMÄT alasta, Kulttuurin merkitys kehittyneessä teknologiassa kasvaa lupaavasti, vaikka onkin vielä vaatimaton. Kyse liitämään myös on kulttuurinäkökohdat (sovellusten kohde) kun otetaan huomioon, että juuri kulttuurin alalla käytetään hyväksi teknologisia sovelluksia. (sovellukset) ollaan valmiita teknologian kehitykseen jossa Seuraavassa vaiheessa on siis tarkoitus antaa kulttuurijärjestöille mahdollisuus käyttää tieto- ja viestintäteknologiaa tehtäviensä tavoitteidensa toteuttamiseksi. Järjestöjen aktiivinen osallistuminen on välttämätöntä kulttuuriperintötietojen siirtämisessä elektroniseen muotoon. Lisähuolta aiheuttaa se, että näin olisi tapahduttava ei ainoastaan eurooppalaisella tasolla vaan koko maailmassa: esimerkkinä voidaan mainita kokeiluhanke maailmanlaajuiseen kulttuuriperintötietokantaan pääsemiseksi, josta päätettiin helmikuussa vuonna 1995 G7-maiden tietoyhteiskuntaa koskevassa konferenssissa ja jota koordinoivat Italian ja Ranskan kulttuuriministerit. Yhteistyön kiireellisyys korostuu, kun otetaan huomioon, että erilaisilla kulttuurin ja teknologian toimijoilla on toisiaan täydentäviä tarpeet olisi yhdistettävä heti hankkeen alussa sovellutusten mukauttamiseksi käyttäjien osoittamaan sisältöön ja käyttöyhteyteen niin, että valvotaan niiden yhtenäisyyttä tehokkuuden takaamiseksi. Jos tämä ei ole lähtökohtana, toimien hajanaisuus saattaa aiheuttaa päällekkäisyyksiä käytössä tai puutteita. lähtökohtia ja tarpeita. Kulttuurin toimijoiden Kulttuurin ja teknologian välinen yhteistyö heijastuu myös yhteisön politiikoissa, jotka perustuvat asianosaisten yhteisvaikutukseen erityisesti museoalalla. Euroopan unionilla on käynnistävä tehtävä yhteistyön perustan luomiseksi kulttuurimaailman (tietosisällön haltija) ja teollisten ja kaupallisten etujen välille (tieto- ja oheismateriaaliteollisuus, televiestinnän käyttäjät ja niin edelleen). Tarve yhteistyön luomiselle kaikkien asianosaisten toimijoiden välille konkretisoituu yksityisen ja julkisen alan välisessä yhteistyökumppanuudessa. Yhteistyökumppanit voivat vastedes yhdessä harkita toimenpiteitä, täsmentää museoita ja kehittynyttä teknologiaa koskevat tavoitteensa ja määritellä selkeästi strategiansa silloin kun on kyseessä heidän alansa. Kun otetaan huomioon jo saavutetut kokemukset ja tulokset, päätavoitteena on vankan perustan luominen eurooppalaiselle yhteistyölle yhtenäisistä lähtökohdista käsin. QZ Kulttuurinäkökohtien huomioon ottaminen kehittyneissä teknologioissa mahdollistaa sen, että museot voivat hyötyä ainakin kolmesta seuraavaksi luetellusta edusta: (a) museoita kannustetaan tiiviimpään yhteistyöhön tällä alalla ja ne voivat näin nopeuttaa kokoelmiensa digitalisointia; (b) hankkeiden kokonaisvaltainen merkitys korostuu, kun voidaan suhteuttaa toisiinsa kulttuurin tuotteiden korkealaatuisuus, teknologian laatuja sosiaalis-taloudelliset vaikutukset; (c) museoiden pätevyys ja luovuus palvelevat paremmin tavoitetta sisällyttää näkyvää kulttuuria edustavat näkökohdat tulevaisuuden tietoyhteiskuntaan. siltä, että museo- Näyttää ja galleria-ala ovat parhaiten kehittyneet kulttuurinäkökohtien sisällyttämisessä korkeateknologiaan. Myös kirjastojen ja arkistojen osalta on tapahtunut merkittävää edistystä. Muilla kulttuurin aloilla voi tapahtua huomionarvoista kehitystä: esimerkiksi kiinteistöperintö, teatteri, musiikki ja tanssi. OS IV LUKU: KULTTUURI JA MUUT SISÄ POLITIIKAT l. Kulttuuri ja ympäristö Komissiota kehotettiin ensimmäistä kertaa vuonna 1972 toteuttamaan viipymättä yhteistä ympäristön- ja kuluttajasuojelupolitiikkaa. Seuraavana vuonna syntyi ensimmäinen ympäristön toimintaohjelma, jota seurasi kolme muuta ohjelmaa. Yhtenäisasiakirjan hyväksymisen jälkeen vuonna 1987 ja myöhemmin Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (XVI osasto, 130 artiklan r, s, t kohta) seurauksena luonnonsuojelun tunnustettiin muodostavan olennaisen osan unionin politiikkaa ja tavoitteita. Viides ympäristön toimintaohjelma hyväksyttiin helmikuussa vuonna 1993 kahdeksaksi vuodeksi ja sitä nimitetään "kohti kestävää kehitystä". Sen tavoitteena on, että ympäristönsuojelussa ei enää rajoituta korjaaviin toimenpiteisiin, vaan pyritään sovittamaan yhteen välttämätön taloudellinen kasvu ja ympäristönsuojelu. Tämä kokonaisvaltainen näkemys ja ympäristöön liittyvät ongelmat pitkällä aikavälillä vaikuttavat komission parhaillaan toteuttamiin aloitteisiin. Ympäristön rahoitusväline (LIFE) 1984 alkaen ollut käytössään Komissiolla on vuodesta toteuttaakseen ympäristöpolitiikkaa (1984 - 1991) (Yhteisön toiminta ympäristön hyväksi - Biotoopit). Uusin välineistä on "ympäristön rahoitusvälineet" (LIFE) joka hyväksyttiin toukokuussa vuonna 1992 ensin kolmeksi vuodeksi (1993 - 1995), ja jonka kokonaistalousarvio oli noin 400 miljoonaa ecua. Ohjelma on laadittu siten, että se kattaa useita ensisijaisia aloja, joista kaksi tärkeintä on vakaan kehityksen edistäminen ja ympäristön laadun parantaminen (LIFE-Ympäristö -hanke, joka muodostaa noin 40 prosenttia käytettävistä olevista varoista) sekä elinympäristöjen suojelu (LIFE-Luonto -hanke, joka muodostaa yhteensä noin 45 prosenttia varoista). rahoitusvälineitä Edellisen alan yhteydessä on kehitetty toimia sellaisten hankkeiden rahoittamiseksi, joilla kehotetaan ja toteuttamaan neuvoston direktiiviä 92/43/ETY, joka koskee elinympäristöjen säilyttämistä luonnonvaraisten kasvien ja -eläinten suojelua (Elinympäristö-direktiivi) sekä neuvoston direktiiviä 79/409/ETY luonnonvaraisten lintujen suojelusta (Lintu-direktiivi). LIFE-Luonto -hankkeessa, jolla pyritään suojelemaan erityisesti luonnon rikkauksia ja moninaisuutta, annetaan kulttuurille ja EY:n perustamissopimuksen 128 artiklassa. toisenlainen merkityssisältö kuin on tässä kertomuksessa Ympäristöjä kulttuuri LIFE-välineeseen kuuluva ympäristöosa puolestaan on tarkoitettu rahoittamaan erityisesti kulttuurialaan liittyviä hankkeita ja etusijalla ovat seuraavat toimet: - toimet, joiden tähtäävät ympäristönäkökohtien sisällyttämiseen kaavoitukseen ja maaperän hoitoon sekä sosiaalis-taloudellisiin toimiin. Nämä ensisijaiset toimet liittyvät maaseudun kehittämiseen ja kestävän matkailun luomiseen; tavoitteena on sellaisten mallien luominen ja kehittäminen, jotka - toimet, joilla pyritään parantamaan kaupunkiseutujen ympäristön laatua sekä keskustoissa että laita- alueilla. Näiden maaseudun kehittämisen yhteydessä tuettujen hankkeiden joukossa on useita, jotka koskevat historiallisten maisemien arvostamista tai kohentamista ja jotka liittyvät kulttuuriin siinä mielessä, että niittä pyritään luomaan vuorovaikutusta luonnonympäristön ja sen asukkaiden välille sekä sen suhteen, että niiden avulla pyritään avaamaan uusia matkailukohteita. un Esimerkkinä mainittakoon macchiapensaasta tehdyn kasviöljyn tuotanto ja hyödyntäminen Välimeren maiseman suojelemiseksi taloudellisessa, ekologisessa ja matkailuun liittyvässä tarkoituksessa (Sisilia, Italia). Tässä on kuitenkin kyse suhteellisen marginaalisen kulttuurin määrittämisestä suhteessa kulttuuriin, jota tässä kertomuksessa pyritään määrittelemään eri politiikkojen yhteydessä. Hankkeita kestävän matkailun luomiseksi on sen sijaan monia ja niiden sisältö liittyy suoranaisemmin EY:n perustamissopimuksen 128 artiklassa määriteltyyn alaan. "Carnacin megaliittisen kivikauden seutujen suunnittelu ja hyödyntäminen" -nimisen (Bretagne, Ranska), heinäkuussa vuonna 1994 aloitetun 54 kuukautta kestävän hankkeen tavoitteena on uudistaa ja entisöidä arkeologista maisemaa ja sen luonnonympäristöä. Alueen kasvipeitettä hävittävät ihmisten liian usein toistuvat vierailut pienellä alueella lyhyen ajan kuluessa. Tämä aiheuttaa maan asteittaista poispyyhkiytymistä ja eroosiota ja kiviperustan häviämistä, mikä on uhkana hautakivien paljastumiselle. Hankkeen tarkoitus on antaa määräyksiä alueella käynneistä niin, että niissä otetaan huomioon kaikki ekologiset ja perintöön sekä matkailuun liittyvät tiedot ja pakotteet siten, että niitä voidaan täysin soveltaa myös muissa vastaavanlaisissa tapauksissa Euroopassa. LIFE rahoittaa noin 1,68 prosenttia (254 614 ecua) yhteensä 15 164 634 ecua maksavasta hankkeesta. Ympäristöhankkeissa etusija on aloilla, jotka liittyvät kaupunkiympäristön laadun parantamiseen ja osa näistä hankkeista kohdistuu merkittävien turistikohteiden ympäristön laadun ja helppopääsyisyyden kestävään hoitoon. "Yleisön pääsy Kosin alakaupungin historialliseen kauppakeskukseen" -niminen hanke (Kreikka) ulottuu 20 kuukaudelle marraskuusta 1995 alkaen. Sen tarkoitus on parantaa kaupungin keskustan ympäristön laatua ja taata vierailijoille helpompi pääsy ja paremmat liikenneyhteydet historialliseen kauppakaupungin osaan. Monista erityisesti kaupunkeihin tavoitteiden saavuttamiseksi, korostettakoon vanhojen muistomerkkien ympäristön parantaminen. LIFE tukee hanketta 232 439 eculla 826 960 ecun kokonaistalousarviosta (28,11 prosenttia). liittyvistä toimenpiteistä, joita on toteutettu näiden Kun otetaan huomioon ympäristö laajassa merkityksessä, sen luonnollinen tila ja ihmisen muokkaama maaseutu- tai kaupunkiympäristö sekä niihin liittyvät ongelmat, LIFE-Ympäristö -hankkeen merkitys kulttuurin kannalta on merkittävä. Se voi edesauttaa suoraan, kuten mainitut esimerkit todistavat, niiden seutujen kestävää kehitystä ja hoitoa, jotka voidaan luokitella kulttuurimaisemiksi (arkeologiset tai historialliset paikat, kaupunkiseudut tai endeemiset alueet, ihmisten muokkaamat maisemat ja niin edelleen). Gf Life-ympäristö -hankkeen kulttuurinäkökohdat Talousarvio ilmaistu tuhansissa ecuissa Jäsenvaltio Iiii Kulttuurihankkeiden Lifc:n osallistuminen Life:!) rahoittama osuus Lite:n ensisijaisuus kokonaiskustannukset kulttuurihankkeisiin kulttuurihankkeista prosentteina Life:n osallistuminen kulttuurihankkeisiin vuosina 1992 ja 1993 on arvio LIFE 92 LIFE 93 A 15 A 17 Yhteensä A 15 A 17 Yhteensä LIFE 94 Belgia Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Portugali 1202 1445 3230 4271 19112 1507 2305 2049 Yhdistynyt kuningaskunta 2932 Muut maat 0 A 151 A 152 Yhteensä Life 95 Belgia Saksa Kreikka Espanja Ranska Italia Portugali 11181 26872 38053 2079 579 1813 4840 2226 824 212 Yhdistynyt kuningaskunta 1871 Muut maat 0 A 17 Yhteensä 14444 14444 Yhteensä 92 -95 2763 2392 5155 5227 3159 8386 513 713 1464 1361 2111 680 1015 903 1459 0 4715 5504 10219 935 290 720 1180 915 342 80 616 0 5078 5078 28838 90% 80% 19% 90 % 80 % 14% 2 1% 10% 3 3% 29% 30% 26% 16% 52% 2 1% 0% 86% 100% 19% 26% 4% 22% 2 5% 14% 5% 7% 12% 0% 8 1% 11 % 1 5% 0L(* Lukuja Jos otetaan huomioon vuosien 1994 ja 1995 osalta, kuinka tärkeänä kestävän turismin luomista on kaiken kaikkiaan pidetty ja että suuressa osassa hankkeista ensisijaisena kohteena on ollut maaseudun tutkimukset kehittäminen ja kaupunkiseudun ympäristön laadun parantaminen (kulttuuriaiheiset hankkeiden nimien mukaan), voidaan alustavasti arvioida LIFE-Ympäristön rahoittamien kulttuurihankkeiden lainojen määrät. LIFE:n osuus tämänkaltaisista hankkeista vuonna 1994 oli noin 10 219 000 ecua eli 19 prosenttia 53 085 000 ecun kokonaistalousarviosta. Vastaava luku vuonna 1995 oli noin 5 078 000 ecua eli 11 prosenttia yhteensä 48 147 000 ecusta. Vuosien 1992 ja 1993 luvut saadaan vuosille 1994 ja 1995 laskettujen prosenttiyksiköiden perusteella. Näin ollen vuodelle 1992 varattiin 5 155 000 ecua kulttuurihankkeisiin 27 038 000 ecun kokonaistalousarviosta eli 19 prosenttia. Tämän alan kustannukset nousivat vuonna 1993 8 386 000 ecuun 58 517 000 ecun talousarviosta, mikä vastaa 14 prosenttia. Sitä vastoin ajanjaksosta 1992 - 1995 on mahdollista arvioida karkeasti, että kulttuurihankkeiden tukemiseen käytetyt määrärahat vastaavat noin 15 prosenttia LIFE-Ympäristö - hankkeen kokonaistalousarviosta. Kestävien kaupunkien hankeja kaupunkiympäristöjen tasapainoinen hoito Esimerkki komission vuonna 1993 alulle panemasta kestävien kaupunkien hankkeesta on merkittävä kulttuurin kannalta ja sitä voidaan kehittää ympäristöpolitiikkaa toteutettaessa. Hanketta johtaa kaupunkiympäristön asiantuntijaryhmä ja toteuttaa laaja verkosto, joka koostuu jäsenvaltioiden edustajista, kaupunkien ja paikkakuntien hallintoelimistä, työmarkkinaosapuolista, ympäristöalalla toimivista järjestöistä, kaupunkien johtoon erikoistuneista elimistä ja komission yksiköistä. Hankkeen tavoitteena on johtaa Euroopan kaupunkikokonaisuuksien kestävästä kehityksestä käytävää perusteellista keskustelua ja edistää konkreettisten hankkeiden toteuttamista tällä alalla. Ensimmäisten hankkeiden tuloksia on esitelty vuonna 1994 kertomuksessa "Kestävät kaupungit" ja sen uutta versiota odotetaan vuodeksi 1996. Kertomuksen osassa, joka koskee maankäytön tasapainoista suunnittelua, yksi luku on omistettu kulttuuriperinnön suojelulle. Näitä ongelmia on analysoitu kolmen ensisijaisen tekijän osalta: kaupunkiympäristön laatu sellaisena kuin se heijastuu Euroopan kaupunkien kulttuuri- ja luontoperinnössä, turismi ja vapaa-aika ja niiden vaikutus kulttuuriperintöön ja kaupunkiympäristön laatuun. Kertomuksessa ja parannustöissä, historiallisten rakennusten korjaustöissä sekä rakennettaessa uusia rakennuksia niin, että ne sopivat esteettisesti vanhaan maisemaan ja niin edelleen. kaupunkisuunnittelussa toteutettavaksi toimenpiteitä ehdotetaan Päätelmät Ympäristöpolitiikan yhteydessä kehitettävät toimenpiteet ovat merkittäviä myös kulttuurinkannalta varsinkin kun otetaan huomioon ympäristö sellaisena, kuin se on muokkautunut ihmisen ja luonnon vuorovaikutuksen tuloksena. On kuitenkin tähdennettävä ympäristön kokonaisnäkymien kannalta, että ympäristöön vaikuttavat tekijät ovat limittäisiä ja niitä on vaikea tarkasti tunnistaa ja luetella. Lisäksi raja kulttuuriympäristön ja luonnonympäristön välillä on epäselvä ja vaihtelee suuresti sen mukaan, miltä näkökannalta asiaa tarkastelee. Tässä luvussa ei ympäristöä ole tarkasteltu erityisesti ekologiselta näkökannalta (LIFE-Nature-hankkeen yhteydessä korostettu näkökanta), vaikka se on yhteisön toiminnan tärkein osa-alue. Sitä vastoin erityisesti kulttuurinäkökohtien huomioon ottamisen on mahdollistanut hankkeet, joissa edellytetään toimenpiteitä arkkitehtuuriperinnön hyväksi ja joka liittyy olennaisesti sekä kaupunki- että maaseutuympäristöön että ihmisten elämän laatuun. Ihmisten toiminta vaikuttaa suorasti tai epäsuorasti arkkitehtuuriperintöön henkisesti (väestötekijät, yhteiskunnalliset tekijät, talous ja kulttuuri), fyysisesti (liikenne, väestötiheys, morfologia, materiaalit, tehtävät) sekä ympäristöön liittyvillä muutoksilla (saasteet, ympäristön säilyminen ja kestävä hoito), joita on käsiteltävä kokonaisvaltaisesti. Ottamalla samanaikaisesti huomioon ongelmat, jotka liittyvät ympäristöpolitiikkaan, tutkimuksen ja teknologian Q>> kehittämiseen, aluepolitiikkaan, matkailuun ja kulttuuriin, unioni voisi toteuttaa yhtenäistä politiikkaa ja vastata maankäyttöön ja kulttuuriperinnön suojelemiseen liittyviin nykyisiin pakotteisiin. 2. Matkailu ja kulttuuri Yhteisön suorat matkailua koskevat aloitteet ilmenevät neuvoston tekemässä päätöksessä N:o 92/421/ETY, jossa määrätään: yhteisön toiminnassa pyritään korostamaan kulttuuriperinnön merkitystä matkailulle ja edistämään laajempaa kulttuurin, perinteiden ja Euroopan kansalaisten elintapojen tuntemusta. ^ Tässä päätöksessä korostetaan myös selvästi matkailun ja kulttuurin ja erityisesti matkailun ja kulttuuriperinnön välistä läheistä yhteyttä. Nämä kaksi osaa ovat toisiaan täydentäviä ja lähes erottamattomia kulttuuriin tutustuttamisessa ja kulttuuri-identiteetin uudelleenmäärittämisessä. Kulttuurimatkailu on myös, vaihdon ja uusien kohteiden avaamisen kannalta, merkittävä tekijä muodostettaessa käsitystä Euroopan kansalaisuudesta ja sen aiheuttamat taloudelliset ja sosiaaliset vaikutukset merkitsevät yhä enemmän monille unionin valtioille. Yhteisön toimintaa ohjaavan toissijaisuusperiaatteen mukaan matkailun kehittäminen ja hoito kuuluu ennen kaikkea jäsenvaltioiden toimivaltaan, ja ne voivat näin ollen hyödyntää toistensa kulttuurin rikkauksia. Yhteisön tehtävänä tässä suhteessa on tuoda matkailuun liittyviin aloitteisiin eurooppalainen näkökulma ja tukea erityisesti tiedon, tietotaidon ja sopivien käytännön toimien vaihtoa ylikansallisten hankkeiden avulla. Yhteisön monivuotinen matkailu- ja kulttuurimatkailusuunnitelma Komissio on kehittänyt yhteisön monivuotisen matkailun toimintasuunnitelman ajanjaksolle 1993 - 1995 ja ohjelman kokonaistalousarvio on 18 miljoonaa ecua. Merkittävä osa tällä alalla tuetuista hankkeista liittyy kulttuuriin kuten erityisesti seuraavat hankkeet: a) Tuetaan sellaisia aloitteita, joilla pyritään luomaan matkailijoille uusia väyliä eurooppalaiseen kulttuuriin harjoittamalla yhteistyötä ja paikallisten viranomaisten kanssa, ja tekemään heille kulttuuria tunnetuksi esitteiden ja muiden multimedian julkaisujen tai välineiden avulla. (Viittaus ehdotuksiin 93/C 128/09 EYVL N:o C 128, 8. 5. 1993, s. 7). jäsenvaltioiden kansallisten, alueellisten b) Kannustetaan ja ohjataan käyttämään eurooppalaisia verkostoja, joiden avulla matkailun parissa toimijat ja kulttuurilaitokset voivat vaihtaa kokemuksia kulttuuriperinnön hyödyntämiseksi (Viittaus ehdotuksiin 94/C 122/07 EYVL N:o C 122,4. 5. 1994, s. 9). Euroopan kaupunkien matkailutoimistojen liitto (1994 - 1995) on toteuttanut hankkeen "Euroopan taidekaupungit", jonka tarkoituksena on luoda eurooppalainen verkosto, johon kuuluu 11 Euroopan unionin jäsenvaltiossa sijaitsevaa 31 taide- ja historiallista kaupunkia, ja hankkeen on mahdollistanut yhteistyö matkailun kulttuurilaitosten ja ammatillisten laitosten välillä julkisella ja yksityisalalla. Hankkeessa tullaan korostamaan kaupunkimatkailua, josta on tullut toimivampi ja houkuttelevampi "matkailupakettien" ja tarkoituksenmukaisen markkinoinnin ja tiedottamisen ansiosta, erityisesti atk:n ja uusien teknologioiden myötä. - "Euroopan kaupungit käden ulottuvilla" (European within reach) on Royal National Institute for the Blind -järjestön kehittämä hanke (1993 - 94 - 95), jonka tarkoituksena on tehdä julkaisuja sokeainkirjoituksella joidenkin Euroopan kaupunkien kulttuuriperinnöstä heikosti näkeville. Tähän tarkoitukseen suunniteltuja kulttuurimatkoja tullaan myös kehittämään tai olemassaolevia laajennetaan. Analyysiä varten yhteisön kaikista kulttuuriin liittyvistä toimista katso asiakirja KOM (96) 29 lopullinen, 5. 2. 1996. (Â Uusien kulttuurimatkailun kohteiden kehittämiseksi toteutettiin 18 hanketta vuonna 1994, jotka olivat seurausta vuonna 1993 laaditusta työsuunnitelmasta. Yhteisön osuus hankkeesta oli 1 200 000 ecua. Komission tukemista, ajanjaksolla 1994 - 1995 toteutetuista yhteensä 21 matkailuhankkeesta 11 oli liittyviä vuonna 1994. Niidtn tavoitteena oli edistää matkailualalla toimijoiden ja kulttuuriin kulttuurilaitosten välistä yhteistyötä laatimalki jokaiselle hankkeelle oma kultttiuriverkosto. Valitut hankkeet heijastelevat useita suuntaviivoja ja ne liittyvät eri tavoitteisiin: arkkitehtuuriperinnön hyödyntäminen tavoitteena edistää arkkitehtuurin tunnetuksi tekemistä matkailijoille, yhteiskunnallinen lähestymistapa kuten etnisten vähemmistöjen kulttuurin edistäminen luomalla matkailureittejä, tai Euroopan kaupunkien kulttuuriperintöä koskeva julkaisutoiminta sokcainkirjoiluksclla heikosti näkeville (edellä mainittu esimerkki). Yhteisön 6 566 400 ecun kokonaisavustuksen määrästä 1 093 863 ecua on käytetty tukemaan kulttuurihankkeita (16,66 prosenttia). UktopMteimät Matkailun ja kulttuurin välinen yhteys on kiistaton ja yhteisön toiminta voi ainoastaan korostaa tämän yhteyden tärkeyttä. Kulttuurimatkailuun liittyy luonnollisesti suuria mahdollisuuksia, mutta sillä on merkitystä myös taloudellisesti ja sosiaalisesti. Kulttuuriperinnön hyödyntäminen matkailussa voi edistää omaisuuden suojelua ja alueiden kehittämistä. Mutta sen vaikutus voi olla myös päinvastainen: historiallisissa paikoissa tai museoissa vierailevien matkailijoiden määrää ei valvota, mikä muokkaa alueita vaarantaen pitkällä aikavälillä kulttuuriperinnön koskemattomuuden ja säilymisen. Sen vuoksi on välttämätöntä, myös unionin toiminnan vahvistamisen kannalta, ottaa huomioon yleisön odotukset kulttuurinäkökohtia unohtamatta, mutta myös ennen kaikkea ne vaatimukset, jotka liittyvät kulttuuriperinnön tasapainoiseen säilyttämiseen ja hoitoon. Tähän päästään valvomalla paremmin vierailijoiden määrää, matkailijoiden sekä paikallisten asukkaiden tiedottamisella ja tutustuttamisella. 3. Kulttuuri ja tutkimus Yhteisön tutkimusalalla toteuttamat ohjelmat ovat osa neljättä tutkimuspuiteohjelmaa (1994 -1998) ja sen kokonaistalousarvio 12,7 miljardia ecua. Tiede ja teknologia ovat olennainen osa kulttuuria. Ne ovat tärkeä tiedon ja uusien käytännön sovellusten lähde heijastaen jatkuvasti niiden ryhmien arvomaailmaa ja näkemyksiä, joihin kehitys vaikuttaa. Kokonaisuutta ajatellen unionin tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevalla politiikalla on kulttuurin näkökannalta kiistaton merkitys. Se edistää tieteen ja teknologian merkityksen korostamista eurooppalaisessa kulttuurissa ja edistää Euroopan kulttuurin (kulttuurien) ilmaisua. Seuraavilla toiminta-aloilla kulttuurinäkökohta on selvästi esillä tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevassa politiikassa. A) Unionin toimet tieteen ja kulttuurin välisten suhteiden osalta: toiminnalla on kaksi tavoitetta: Edistää euroopanlaajuisesti tieteestä ja teknologiasta käytävää ajatustenvaihtoa ja keskusteluja. Euroopan foorumi on eniten käytetty väline keskustelun mahdollistamiseksi ja sen yhteydessä järjestetään tutkimuksia ja konferensseja Euroopan tieteen ja teknologian kulttuurihistoriallisista, yhteiskunnallisista ja eettisistä kulttuurinäkökohdista teknologian tieteen ja bc) (talousarvio on noin 800 000 ecua vuodessa). Vuonna 1994 perustettu foorumi luo perustan neljälle tai viidelle hankkeelle vuosittain. Foorumin toimintaa täydentää kolmesti vuodessa ilmestyvä julkaisu "Euroscientia Forum". Julkaisun tavoitteena on ulottaa tieteeseen ja teknologiaan liittyvät keskustelut ja ajatukset Euroopassa myös muiden kuin konferensseihin osallistujien ulottuville sekä laajentaa Foorumissa esiin otettuja aiheita. Edistää euroopanlaajuisesti yleisön tieteen ja teknologian tuntemusta ja ymmärtämistä. Tähän tavoitteeseen pääsemiseksi eniten käytetty väline on "Tieteen ja teknologian kulttuurin Eurooppa-viikot" (talousarvio: miljoona ecua vuodessa). Vuodesta 1993 alkaen viikot on järjestetty joka vuosi syksyllä ja niiden yhteydessä on mahdollista sopia erilaisten hankkeiden toteuttamisesta (avoimien ovien päivät, television erikoisohjelmat, näyttelyt, animaatiot ja niin edelleen), joiden tarkoitus on tehdä erityisesti eurooppalainen tiede ja teknologia tutummaksi yleisölle (Euroopan tieteellis-teknologinen yhteistyö, tiede ja teknologia muissa Euroopan valtioissa). Joka vuosi valmistellaan noin 20-30 tällaista hanketta yhteistyössä eri maiden järjestöjen kanssa. B) Unionin säilyttämiseksi toimet TTK-politiikassa Euroopan kulttuuriperinnön suojelemiseksi ja 1. Ympäristöohjelma: tutkimus ja teknologia kulttuuriperinnön säilyttämiseksi Yhteisö alkoi vuonna 1986 tukemaan säännöllisesti kulttuuriin liittyviä tutkimushankkeita Ympäristö ohjelmansa avulla. Sen yleistavoite on ja vahvistaa nykyisin käynnissä olevaa laajentaa tutkimustoimintaa tukemalla ylikansallisia ja monialaisia hankkeita ympäristön ja elämänlaadun parantamisen yhteensovittamiseksi teollisen kehityksen kanssa. Siitä lähtien tähän ohjelmaan on sisältynyt neljä toimintavaihetta, joihin jokaiseen sisältyy erityinen kulttuuriosa: 1. Ilmansaastumisen vaikutukset historiallisiin rakennuksiin ja muistomerkkeihin (1986 - 1990). 2. Euroopan kulttuuriperinnön suojeluja säilyttäminen (STEP-ohjelma 1989- 1992). 3. Ympäristönsuojeluja Euroopan kulttuuriperinnön säilyttäminen (Ympäristöohjelma 1991 -1994). 4. Teknologiat Euroopan kulttuuriperinnön suojelemiseksi ja kunnostamiseksi (Ympäristö ja ilmasto - ohjelma 1995- 1998). joka vallitsee liittyvät Kuten edellä luetellut kohdat selvästi osoittavat, näiden aloitteiden kulttuurinäkökohdat kiinteästi yhteyteen, teknologian kehityksen sekä tieteellisen kulttuuriperinnön, kiinteistöjen ja irtaimistojen, säilyttämisen välillä. Tässä yhteydessä tuetut hankkeet kohdistuvat mitä moninaisempiin epäkohtiin, joita ovat esimerkiksi pilaantumista aiheuttavat tekijät, jotka voivat olla sisäisiä (materiaalien käyttäytyminen ulkoisiin tekijöihin nähden) tai ulkoisia (muun imuissa ja säilyttämismenetelmiä. Yhteistä hankkeille on turvautuminen tutkimukseen ja huipputeknologian tarjoamiin keinoihin kulttuuritavoitteiden toteuttamiseksi. tai niissä voidaan käsitellä erilaisia tai ympäristötekijät), tutkimuksen ilmasto- suojelu- ja Esimerkkinä mainittakoon hanke, joka on italialaisten, belgialaisten, espanjalaisten, portugalilaisten ja kreikkalaisten yliopistojen ja keskuksien kesken ja johon on osallistunut myös Malta ja Romania. Hankkeen nimi on "Marine spray and polluted atmosphere as factors of damage to monuments in the Mediterranean coastal environment" ja tämä 36 kuukautta kestänyt hanke aloitettiin 1 päivänä tammikuuta 1993. toteutettu verkkoyhteistyönä useiden H Hankkeen tarkoituksena on johtaa tieteellistä tutkimusta sään ja ympäristön vaikutuksista kiven vanhenemiseen ja rapautumiseen Välimeren Euroopan etelänpuolisten alueiden kivirakennuksissa, ja erityistä huomiota kiinnitetään merisuolan ja ilmansaasteiden aiheuttamiin vaikutuksiin. Toinen tavoite on kehittää tutkimusmenetelmä, jonka avulla voitaisiin arvioida sellaiset kiven ominaisuudet, jotka toimia perustana voisivat auttaa sen vanhenemisilmiöiden ymmärtämisessä. Menetelmä voisi kehitettäessä mahdollisimman asianmukaisia säilytystekniikoita. Komissio on tukenut hanketta noin 1 200 000 eculla. Tämän ohjelman yhteydessä tuetut hankkeet on toteuttanut yliopistot, tutkimuskeskukset tai alalle erikoistuneet pienet- ja keskisuuret yritykset. Hankkeiden kesto on kahdesta kolmeen vuoteen, niissä on otettava huomioon eurooppalaiset näkökohdat (useiden valtioiden osallistuminen) ja niiden on voitava osoittaa olevansa tuloksia mahdollisimman hyvin. tieteellisesti korkeatasoisia, uutta näkökulmaa tuovia ja hyödyntää Ohjelman kolmen viimeisen toimintakauden aikana (1986 - 990, 1989 - 1992 ja 1991 - 1994) noin 130 eurooppalaista tärkeintä laboratoriota ja tutkimuskeskusta on esitellyt ja toteuttanut hankkeita kulttuuriperinnön säilyttämiseksi. Ohjelmaan sisältyy lisäksi valmistavia ja liitännäistoimenpiteitä, joilla edistetään tutkimustulosten käyttöä ja levittämistä. Nämä toimenpiteet käsittävät konferensseja, erityisille aiheille omistettuja tiilimuurauksen säilyttäminen, Leuven, lokakuu 1994), verkkotyöryhmien työpajoja (esimerkiksi luomisen sekä ohjelman yhteydessä tuettuja merkittävimpiä hankkeita esittelevien kertomusten julkaisuja kuten esimerkiksi "European Cultural Heritage Newletter on Research". Ajanjaksolla 1990 - 1994 yhteensä 315 miljardin ecun kokonaistalousarviosta on 18 kulttuurihankkeelle myönnetty noin 11 miljardia ecua eli 3,5 prosenttia. Tämä vastaa noin 2,2 miljardia ecua vuodessa. 2. Ympäristöjä ilmasto : 1995 -1998 Nykyinen, "Ympäristöjä Ilmasto" -niminen ohjelma käsittää ajanjakson 1995 - 1998. Sen tutkimuksesta ja kulttuuriperinnön seuraaviin yleistavoitteisiin: säilyttämistä käsittelevässä osassa viitataan suojelemista ja - Ymmärtää paremmin ympäristötekijöiden aiheuttamia pilaantumiseen johtavia mekanismeja ja syitä arvioimalla myös ne vaaratekijät, jotka liittyvät teknologioiden väärinkäyttöön (esimerkiksi lämmitys, ilmastointi, uudet rakennusmateriaalit ja niin edelleen) ja massaturismiin. - Edistetään menetelmien ja teknologioiden kehittämistä ja soveltamista kiinnittämällä huomiota niiden rajoituksiin, etuihin ja asianmukaiseen soveltamiseen tutkittaessa ympäristön pilaantumiseen johtavia syitä, mekanismeja, vaikutuksia sekä hoitokeinoja. - Edesautetaan tieteellisen tietopohjan luomista säilyttämisen mahdollistamiseksi. Tämän ohjelman kokonaistalousarvio on 566,55 miljoonaa ecua. On kohtuullista arvioida, että sama prosenttiosuus kuin edellisellä ajanjaksolla (3,5 prosenttia) osoitettaisiin myös kulttuuriaiheisille hankkeille. Tämä vastaisi arviolta vähintään 20 miljoonan ecun summaa ajanjaksolle 1994 - 1998, mikä vastaa vuositasolla noin 4 miljoonaa ecua. 97 3. Toimenpiteiden ja arviointien osuus kulttuuriperinnön säilymisessä: ohjelma "Standardointi, toimenpiteet ja kokeilut" (1994 - 1998) Neljännen puiteohjelman yhteydessä nykyisin kehitetyt aloitteet sisältävät toimenpiteitä, joiden avulla voidaan vaikuttaa kulttuurialaan ja erityisesti kulttuuriperintöön. Standardointi, toimenpiteet ja kokeilut -ohjelmassa (1994 - 1998) pyritään kehittämään yhdenmukainen luotettavien ja toteuttamiskelpoisten menetelmien ja analyysien järjestelmä parantamaan eurooppalaisen teollisuuden kilpailukykyä. Ohjelma kolmas, "Toimenpiteet yhteiskunnan palveluksessa" -osaan liittyvä aihepiiri on tarkoitettu edistämään sellaista tutkimustoimintaa, jossa pyritään ihmisten terveyden ja turvallisuuden sekä ympäristön laadun parantamiseen (mukaan lukien Euroopan kulttuuriperinnön suojelu). Tässä yhteydessä on kehitetty uusia välineitä ja toimenpidejärjesteimiä vahinkojen sekä niiden tekijöiden määrittelemiseksi, jotka vaikuttavat kulttuuririkkauksien säilyttämiseen, menetelmä, jolla voidaan arvioida niiden käsittelymenetelmien ja tuotteiden tehokkuutta, joita käytetään säilyttämiseen ja tähtäävissä muodostuksen määrittelemiseksi. tekniikat sekä menetelmät esineiden alkuperän toimenpiteissä, näytteidenoton Tämän ohjelman talousarvioon on varattu yhteensä 184 miljoonaa ecua. Voidaan arvioida, että noin neljä miljoonaa ecua menee kulttuuriin suuntautuviin ohjelmiin. Näin ollen kulut ovat vuodessa keskimäärin 800 000 ecua. 4. INNOVATION-ohjelma INNOVATION-ohjelma ohjaa kokeiluhankkeita, joissa pyritään yhteiskunnallisen ja erityisesti kulttuurisen ulottuvuuden merkityksen ymmärtämiseen niissä toimenpiteissä, joilla tähdätään suotuisan leviämiselle eurooppalaisessa ympäristön kehittämiseen yhteiskunnassa sekä yleisemmin edistämään eurooppalaista keksintökulttuuria. teknisten saavutusten tieteellisten ja Tekemällä tunnetuksi hyväksytyt menettelytavat ja menetelmät, jotka mahdollistavat yhteiskunnan eri toimijoiden osallistumisen eri keksintöprosesseihin, jotka joissain unionin valtioissa ovat yleisiä tai harvinaisia toisissa, luodaan yhteisvaikutusta ja vahvistetaan eurooppalaista yhteenkuuluvuutta. Tietotaidon siirtämiseen liittyvien toimenpiteiden onnistumisen edellytyksiä on arvioitu ja kokeiltu kentällä (yli 500 eri alan asiantuntijaa, kuntien vastuuhenkilöitä ja noin viidentoista kaupungin asukkaat ovat osallistuneet kenttätyöhön) Tanskassa kehitellyn erikoismenetelmän yhteydessä ja se on nykyään käytössä noin kahdessatoista Euroopan kaupungissa jo ennen kuin hankkeesta on lopullisesti päätetty. (Initiative European Awareness Scenario Workshops, EASW). Tämä lähestymistapa on tehokas, sillä hanketta tukee eri verkostot ja järjestöt kuten esimerkiksi Euroopan kuntien ja alueiden neuvosto, Eurocities, pääosasto XI D-osaston yhteen sovittama Kestävien kaupunkien kampanja, Yhdistyneiden kansakuntien ympäristöohjelma sekä muut epämuodollisissa verkoissa työskentelevät ryhmät. Tältä pohjalta tullaan aloittamaan lähitulevaisuudessa myös samanlaisia hankkeita, joissa tarkastellaan tietoyhteiskunnan vaikutuksia eri alueilla (terveys ja elämänlaatu, ihmisten liikkuvuus, ikääntyvä väestönosa ja niin edelleen) sekä lähitulevaisuudessa tullaan aloittamaan uusia menetelmiä tai parempia käytäntöjä, sillä asiasta on pyydetty tehtäväksi aloitteita ja talousarvioksi on esitetty noin kahta miljoonaa ecua. C. Unionin muut toimet tukemiseen. On vaikeampaa arvioida, kuinka paljon kulttuuriluontoisten Kulttuurinäkökohta on mukana osassa unionin aloitteista, jotka liittyvät tutkijoiden koulutuksen ja liikkuvuuden toimien talousarviota on tuettu muiden TTK:een liittyvien ohjelmien ja toimien joukossa. Tutkijoiden koulutus ?L - 1998) pyrkii edistämään - sopusoinnussa kasvua, työllisyyttä ja ja liikkuvuus-ohjelma (1994 kilpailukykyä koskevan valkoisen kirjan määräysten kanssa - tutkijoiden liikkuvuutta ja luomaan mantereelle tutkimusverkostoja. Tähän tavoitteeseen pyritään myöntämällä tutkimusapurahoja, joiden avulla tutkijat voivat suorittaa kolmesta kuukaudesta kolmeen vuoteen kestäviä koulutusharjoittelujaksoja ulkomailla, ja luomalla tutkimusverkostoja edistämään tapaamisia, kokemusten soveltamista, tulosten vaihtoa ja niin edelleen. Ohjelmaan sisältyy myös liitännäistoimenpiteitä kuten eurokonferenssien tai muiden tieteellisten tapaamisten järjestäminen, koulutusta ja kesäkursseja. Tämän ohjelman kulttuurinäkökohta ilmenee humanististen- ja yhteiskuntatieteiden tutkijoiden osallistumisena. Ohjelmaan liittyy hankkeita, jotka ovat voimakkaasti kulttuuripainotteisia (hankkeet tiedehistorian, kulttuuriantropologian, arkeologian, arvoja tutkivan sosiologian, kieltentutkimuksen alalla ja niin edelleen). Niistä aloitteista, jotka liittyvät TTK:een, mutta joihin ei liity kulttuurinäkökohtaa, vaikka ne voivatkin jossain määrin vaikuttaa kulttuuriin, mainittakoon "Technology Stimulation Measures for small and medium size enterprises" -niminen ohjelma (1994 - 1998, talousarvioon varattu 700 miljoonaa ecua). Ohjelmalla pyritään edistämään pieneten ja keskisuurten yritysten osallistumista yhteisön teknologian tutkimusohjelmiin ja se voi auttaa niitä pieniä ja keskisuuria yrityksiä, jotka haluavat toteuttaa uusia teknologian keinoja taiteen ja kulttuuriperinnön aloilla. Päätelmät Kulttuuriset näkökohdat on otettu kolmella tasolla paremmin huomioon: tieteessä ja teknologiassa, Euroopan kulttuuriperinnön hyväksi harjoitettavan ja voimakkaasti kulttuuripainotteisten yhteiskunnallisten ongelmien tutkimuksessa. Viime vuosina on tapahtunut kehitystä unionin TTK-politiikan kehityksessä, joissa kulttuurinäkökohta on korostunut. Tämän kehityksen olisi jatkuttava myös tulevina vuosina EY:n perustamissopimuksessa vahvistettujen rajoissa. tutkimuspolitiikkaa tutkimustyön tukemisessa tavoitteiden koskevien 71 Yhteydet TTK-ympäristö -ohjelmaan (A) tutkimuksen ala Tieteen ja (B) myönnetyt yhteensä Toimille varat (C) Kulttuuriaiheiset toimet Kulttuuriaiheisille toimille varat osoitetut 315 miljoonaa ecua Ympäristö-ohjelma Luettelo tutkimushankkeista ympäristönsuojelun ja Euroopan kulttuuriperinnön suojelun alalla, rahoitettu TTK-ympäristö - ohjelman yhteydessä (1990- 1994) Yhteensovittaja Yhteistyökumppanit Hankkeen nimi 18 11 miljoonaa ecua Yhteisön (ECUA) 600000 Syremont Spa (Italia) Kreikka, Italia, Ranska Espanja, Institut fîir Instandhaltung GmbH (Saksa) English (Yhdistynyt kuningaskunta) Heritage Yhdistynyt kuningaskunta, Kreikka, Alankomaat Yhdistynyt kuningaskunta, Irlanti hiljattain luokittelu ympäristön aiheuttamasta rapautumisesta eurooppalaisilla kivimonumenttien kehitettyä Tutkimus mikrorakenteellisesta tutkamenetelmää käyttämällä Maaperäkerrosten kaivauksilla ympäristön vaikutusten määrittämiseksi ja kulttuuriperinnön säilyttämiseksi Metsänsuojelu: sienen aiheuttaman puun mätänemisen suhde puun vanhenemiseen ja tämän suhteen ymmärtäminen Euroopan historiallisissa rakennuksissa uusien ratkaisujen kehittämiseksi nykyisten, vaarallisten ja tehottomien menetelmien tilalle Julkisivujen olkakivien kunnostus 518000 500000 164000 Portugali, Saksa, Yhdistynyt kuningaskunta Alankomaat, Italia College Gifford & Partners Ltd (Yhdistynyt kuningaskunta) Birbeck (Yhdistynyt kuningaskunta) Kuninkaallinen kuvataideakatemia (Tanska) Middlesex (Yhdistynyt University N^ -T Ympäristötutkimus taideperinnön säilyttämiseksi 580000 Ranska, Yhdistynyt kuningaskunta Portugali, Yhdistynyt Belgia, Kasviparkitus nahan pilaantuminen ja säilyttäminen 480000 Itävalta, Hiukkasten aiheuttama saastuminen ja kiven rapautuminen 471000 Kulttuuriaiheisill toimille e osoitetut varat yhteensä prosenteissa 3,5 osuus Kesto (kuukausissa) 30 24 36 24 36 24 24 [kuningaskunta) kuningaskunta von yliopisto yliopisto Ossietzky Oldenburg Patraksen (Kreikka) Manchesterin (Yhdistynyt kuningaskunta) Carl Universität (Saksa) TNO, (Alankomaat) IKatholieke Universiteit Leuven (Belgia) Fraunhofer Silicatforschung Wurtzburg (Saksa) Universiteit Gent (Belgia) Institut Bouw fur maiden yhteisö Välimeren yliopistojen (Italia) Université degli Studi di Trieste (Italia) Italia, Espanja Tanska Italia, Espanja Kaasu- ja hiukkaskerrokset ja niiden syövyttävä vaikutus museoiden kulttuuri- ja taide-esineiden pintaan Arkeologisten parantaminen säilyttämistekniikoiden rautaesineiden 210000 300000 Välimeren maiden monumenttien reagoiminen biologisiin ja mineralogisiin muutoksiin 116000 Italia, tehokkuus Belgia, Italia tilirakenteiden Pintakäsittelymenetelmien säilyttämiseksi Asiantuntijamenetelmä vanhojen historiallisten tilirakenteiden rapautumisen arvioimiseksi Uudet menetelmät ulkona sijaitsevien pronssikuvapatsaiden säilyttämiseksi Alankomaat, Saksa Yhdistynyt kuningaskunta, Portugali Espanja, Belgia, Saksa, Italia Rakennuskiven rapautumisen ja biologisen herkkyyden fysikaalis-interaktiivinen tutkimus kappaletiheysmittarin avulla Espanja, Portugali, Saksa, Italia, Malta Ranska, Italia Pärskeet ja pilaantunut sijaitsevien monumenttien pilaajina Kreikka, Belgia, rannikkoseuduilla ilma Välimeren rakennusten on 410000 600000 714000 600000 1200000 arvioida rakennuksiin 660000 joiden Kokeilut, diagnosointimenetelmiä sovellettavia lujitustekniikoita ei tuhoavasti Monumenttien pintarapautumisen pienoismallein tarkoituksena ja historiallisiin tutkiminen empiirisesti ja 250000 Pariisin yliopisto Val-de- Marne (Ranska) Italia, Sveitsi, Ranska 24 24 24 24 24 24 36 36 27 30 4. Pienet ja keskisuuret yritykset, kauppa ja kulttuuri Tuotantoon pienissä ja keskisuurissa yrityksissä, käsityöhön, kauppaan ja jakeluportaaseen kohdistuu monia yhteisön tukitoimia monivuotisen ohjelman yhteydessä yritysten sekä PK- yritysten hyväksi (1994 - 1996). Tämän ohjelman tarkoituksena on muun muassa uudenaikaistaa kauppaa ja jakeluporrasta ja siinä korostetaan kaupan merkitystä paikalliselle kehitykselle, ja toteutetaan toimia, jotka liittyvät epäsuorasti kulttuuriin, ottaen huomioon erityisesti taide- ja käsityöteollisuuden edistämistoimet. Tässä suhteessa on syytä mainita kolme aloitetta. "Tukea seminaareille, konferensseille ja tutkimukselle" -aloite, jonka kokonaistalousarvio on 300 000 ecua ja jonka avulla tuetaan voittoa ja tavoittelemattomia seminaareihin voi liittyä kulttuurinäkökohta. toimia kaupan ja jakeluportaan hyväksi. Näihin konferensseihin ja palvelujen "Pienten vähittäiskauppiaiden -aiheinen konferenssi järjestettiin vuonna 1994. Konferenssissa analysoitiin kaupan merkitystä maaseutuyhteisöjen säilyttämisessä ja maaltapaon hidastamisessa. Italiassa Empolissa pidettiin vuonna 1996 seminaari kaupan sosiaalis-taloudellisista vaikutuksista eri jäsenvaltioiden kaupunkien historiallisiin keskuksiin, jossa viitattiin erityisesti matkailuun. tulevaisuus maaseudulla" Toinen aloite liittyy komission tukemaan taideammatteja käsittelevään konferenssiin, johon se myös osallistui ja jonka British Craft Council järjesti Lontoossa kesäkuussa vuonna 1994. ja pienet yritykset" CRAFT - Toisessa, Berliinissä 26 ja 27 päivänä syyskuuta vuonna 1994 pidetyssä "Käsityöläisammatit -Eurooppakonferenssissa keskusteltiin myös taideammateista ja erityisesti palkinnosta Euroopan taideammattien harjoittajille. Komissio on valmis kannattamaan sellaista aloitetta, jonka alullepanijoina toimisivat yksityisalan edustajat. Tällä parantamaan käsityöläisammattien tuntemusta, näkyvyyttä ja edustettavuutta ja ankkuroida ne eurooppalaisen kulttuurin osaksi. Palkinnoilla tunnustettaisiin käsityöläisten lahjakkuus tai rohkaistaisiin nuoria aloittelevia käsityöläisiä. käsityöläisille, tunnustusta pyrittäisiin aloitteella antamaan Pienet ja keskisuuret yritykset ja erityisesti ne, jotka ovat aktiivisia taide- ja käsityötäisaloilla, kulttuuriperinnön suojelemisessa tai uusien teknologioiden kehittämisessä kulttuurialalla, ovat kulttuurin näkökannalta merkittäviä, vaikka niitä on vaikea tunnistaa ja arvioida yhteisön tänä päivänä harjoittaman politiikan yhteydessä. Unioni on erityisesti taloudellisessa ja sosiaalisessa mielessä kulttuurialaa tukeva ja jos sen toimintaa vahvistetaan, voi se merkittävällä tavalla edesauttaa perinteisten ammattien säilymistä ja niiden arvostuksen palauttamista sekä uusien kilpailukykyisten kulttuurimuotojen esille nousua. 5. Yhteiskuntatalous ja kulttuuri Kulttuuritoiminnassa säätiöt ovat yksi tärkeimmistä toimijoista ja arvioiden mukaan ne sijoittavat Euroopassa kulttuuriin lähes 152 miljoonaa ecua. Tällä alalla toimii ainakin 150 aktiivista säätiötä,^ jotka joko tukevat kulttuuritapahtumia tai toteuttavat niitä suoraan. tavoitteiden Yhteisten ja yhdistykset ovat usein käytettyjä välineitä kulttuuritoimintojen järjestämisessä. Ne ovat erityisen aktiivisia toteuttamaan yhdentävää näkökulmaa kulttuurissa tuomalla kulttuuria vähäosaisten, toteuttamiseksi kokoontuvina vapaaehtoisryhminä osuuskunnat 2 Katso "Cultural Funding in Europe", European Foundation Centre, 1995 •>. s kuten köyhien ja etnisten vähemmistöryhmien ulottuville. Eurooppalaisten perussääntöjen luominen osuuskunnille, keskinäisille vakuutusyhtiöille ja yhdistyksille ja myös muiden etusijojen määrittäminen yhteiskuntataloutta suunniteltaessa helpottaisivat Euroopan laajuisen kulttuuritoiminnan toteutumista. Kulttuuri on Euroopalle yhä enenevissä määrin kilpailuetu. Näin ollen on asianmukaista, että tavalla ammatillisen koulutuksen yhteiskuntatalouden yritykset tukemia järjestämistä sosiaalirahaston kulttuurialalla, koulutushankkeita musiikin, teatterin ja komiikan aloilla. Joskus nämä toimet liittyvät monitoiminnallisiin hankkeisiin kaupunkikeskusten kunnostamiseksi. jatkaisivat kestävällä kuten esimerkiksi Euroopan näistä hankkeista, Joissakin keskinäisille vakuutusyrityksille, yhdistyksille ja säätiöille suunnatun monivuotisen ohjelman yhteydessä (1994 - 1996), on mukana myös kulttuurinäkökohta. Ohjelman talousarvio on nykyisin noin 2,5 miljoonaa ecua vuodessa, josta pieni osa käytetään kulttuuritoiminnan tukemiseen. osuuskunnille, komission tuetaan joita 6. Yhteisön ystävyyskuntatoiminta Toiminnan tarkoituksena on edistää Euroopan kaupunkien ja kuntien lähentymistä toisiinsa ystävyyskuntatoiminnan avulla. Tällä hetkellä noin 15 000 kaupunkia on ottanut osaa tähän toimintaan. Yhteisön rahoitustuesta hyötyvät ennenkaikkea pienet kunnat ja syrjäseutujen huonossa asemassa olevat kaupungit tuella pyritään kehittämään monenvälistä kulttuurivaihtoa ja yhteishankkeita. Nämä toimet voivat liittyä kulttuuriin tai kulttuuriperintöön. Toiminnan talousarviota varten myönnettiin vuonna 1995 3,5 miljoonaa ecua. Se nousi vuonna 1996 7,5 miljoonaan ecuun. Voidaan arvioida, että noin 10 prosenttia kokonaistalousarviosta käytetään kulttuuritoiminnan tukemiseen. ja 77/90 HI OSA: AUDIOVISUAALINEN POLITIIKKA Euroopan perustavoitteeseen: unionin audiovisuaalisen politiikan kehittämisessä pyritään kahteen - luodaan ja varmistetaan todellinen eurooppalainen alue audiovisuaalisia palveluja varten; - toteutetaan eurooppalaisen ohjelmateollisuuden vahvistamisstrategiaa; Näitä kahta tavoitetta, jotka liittyvät markkinoiden ja teollisuuspolitiikan kehittämiseen, seurataan ottamalla täysin huomioon kulttuurinäkökohdat audiovisuaalisella alalla. Tämä ilmenee eurooppalaisen audiovisuaalisen alueen luomiseen liittyvinä sääntöinä sekä alan tukemiseen liittyvinä aloitteina. 1. ENSIMMÄINEN TAVOITE - EUROOPPALAINEN ALUE AUDIOVISUAALISIA PALVELUJA VARTEN - (SÄÄDÖSNÄKÖKOHDAT) Neuvoston vuonna 1989 antama direktiivi "televisio ilman rajoja" ^ muodostaa perustan säädöksille eurooppalaisen alueen luomisessa audiovisuaalisille palveluille. Sen päätavoite on mahdollistaa televisiolähetysten vapaa liikkuvuus Euroopan unionin alueella ja edistää näin ylikansallisten palvelujen kehittämistä. Direktiivin perustana on EY. n perustamissopimuksen 57 artiklan 2 alakohta ja 66 artikla. Vapaa liikkuvuus perustuu vastaanottamisen periaatteisiin: sovellettavan oikeuden yhdenmukaisuuden ja vapaan jokainen radioyrittäjä voi kuulua vain oman jäsenvaltionsa lainsäädännön piiriin ja hänen on kunnioitettava yhteisön sääntöjä "yhteensovitetuilla" aloilla; jäsenvaltiot eivät estä lähetysten vastaanottamista tai uusintalähetyksiä niillä aloilla, jotka kuuluvat yhteensovittamisen piiriin. lähetysalueella muista jäsenvaltioista tulevien Kansallisia sääntöjä pyritään siis yhteensovittamaan siellä, missä se on välttämätöntä, jotta eroavaisuudet säännöissä eivät muodostaisi oikeudellisia esteitä televisiolähetysten vapaalle liikkumiselle. Vapaa liikkuminen on direktiivin päätavoite. Direktiivissä otetaan kuitenkin huomioon muita suojelu, Euroopan audiovisuaaliteollisuuden edistäminen, kansanterveyden suojeluja niin edelleen. tavoitteita kuten kuluttajansuoja ja alaikäisten Yhteensovittamiseen alaan kuuluvat päättäminen niistä perusteista, joilla radioyrittäjät liitetään jäsenvaltion lainkäyttövallan piiriin, televisiomainonta ja tukijan mainostaminen (mainonnan määrä ja sanomien sisältö), alaikäisten suojelu, vastausoikeus ja erityinen luku, joka on omistettu audiovisuaalisten ohjelmien tuotannon ja jakelun edistämiselle. Tämä luku sisältää rakenteelliset säännöt, joilla pyritään lujittamaan itsenäistä tuotantoa sekä säännön, jolla pyritään takaamaan, että enemmistö eurooppalaisten radioyrittäjien lähettämistä selvästi radio-ohjelmista olisivat eurooppalaisia. Tähän viimeiseen sääntöön liittyy Neuvoston 3 päivänä lokakuuta vuonna 1989 antaman direktiiviin N:o 89/552/ETY mukaisesti pyritään yhteensovittamaan tiettyjä jäsenvaltioiden lakeja, asetuksia ja hallinnollisia määräyksiä, jotka liittyvät radio-ja televisiolähetystoiminnan harjoittamiseen. EYVL L 298, 17. 10. 89 78/90 kulttuurinäkökohta, sillä siinä taataan eurooppalaisten ja kotimaisten ohjelmien osuuden näkyminen eurooppalaisilla valkokankailla. "Televisio ilman rajoja" -direktiivillä luodun toimintaperustan lisäksi myös muilla aloilla on otettu käyttöön lainopillisia välineitä takaamaan todellinen vapaa palvelujen liikkuvuus ja myös kulttuurinäkökohdat audiovisuaalisella alalla on otettu huomioon. * Satelliittiradiolähetyksiin ja kaapelin välityksellä uudelleenlähettämiseen sovellettavia tekijänoikeuksien ja tekijänoikeuteen verrattavien oikeuksien säädösten koordinointia koskeva direktiivi 27. 9. 1993 annettu direktiivi 1 täydentää "televisio ilman rajoja" -direktiiviä rajojen yli kulkevien radiolähetysten yhteydessä. * Vihreän kirjan osa koodattujen palvelujen oikeudellisesta suojasta antaa aiheen arviointiin asianosaisten kesken maksullisten audiovisuaalisten palvelujen eli audiovisuaalisten tuotteiden laittomaan kopiointiin liittyvistä kysymyksistä. Vihreässä kirjassa katsotaan erityisesti, että sellainen yhteisön sääntely, joilla pyritään luomaan kaikkiin jäsenvaltioihin samanlainen suojelutaso, voisi osoittautua tarpeelliseksi täydentämään Euroopan audiovisuaalisesta alueesta annettuja direktiivejä "televisio ilman rajoja" ja "satelliittikaapeli" * Muilla radiolähetyksiin liittyvillä aloilla jäsenvaltiot luonnollisesti laativat itse lakeja yhteisön oikeuden mukaisesti noudattamalla syrjimättömyyden ja suhteellisuuden periaatetta. Näiden alojen osalta soveltamalla EY. n perustamissopimuksen 59 artiklaa, jossa määrä palvelujen liittyvien esteiden poistamisesta, voidaan välttyä uusilta säröiltä Euroopan tarjoamiseen audiovisuaalisen alueen luomisessa. Artiklan soveltamisessa audiovisuaalisella alalla otetaan kuitenkin huomioon myös erityiset kulttuurinäkökohdat. Jäsenvaltioille on annettu mahdollisuus jatkaa tiettyjä kansallisia toimenpiteitä, jotka liittyvät kielipoliittisiin tavoitteisiin (I Osa, VII Luku - yhteisön kulttuuri ja laki). * Euroopan audiovisuaalisen alueen moitteettoman toimimisen takaamiseksi edellytetään avoimien markkinoiden ja tehokkaan kilpailun ylläpitämistä. Valtionavun osalta Maastrichtin sopimuksen 92 artiklan 3 kohdan d alakohdan tarjoamia uusia mahdollisuuksia on kuitenkin täysimääräisesti hyödynnettävä. Audiovisuaalista alaa ovat kohdanneet nopeat muutokset, sekä teknologiset että taloudelliset. Nämä muutokset näkyvät radiolähetysten ja televiestinnän väliset perinteiset rajat ylittävien uudenlaisten audiovisuaalisten palvelujen kehittämisenä. Aikana jolloin satelliittikanavat ja maksutelevisio alkavat olla kiinteä osa Euroopan audiovisuaalisten digitaali lähetysten vallankumous mahdollistaa ohjelmatarjonnan moninkertaistamisen ja sellaisten palvelujen kehittämisen kuten "pay-per- view"tai maksuvideopalvelu. palvelujen tarjontaa, Digitaalitekniikan kehityksen ansiosta televiestintäverkot riittävät turvaamaan kuvalähetykset ja uusien multimedia-ja interaktiivisten palvelujen kehittämisen. Näiden kehitysten vuoksi Euroopan audiovisuaaliseen alueeseen liittyvien perusperiaatteiden ylläpitäminen edellyttää samalla joidenkin olemassaolevien sääntöjen mukauttamista ja tulevaisuutta ajatellen olisi harkittava, mitkä tahot olisivat omiaan edistämään uusien palvelujen kehittämistä. Näillä uusilla työmailla otetaan asianmukaisella tavalla huomioon eri alojen kulttuurinäkökohdat. ' Direktiivi 9. V8. VETY liittyy tiettyjen sääntöjen yhteensovittamiseen satelliittiradiolähetyksiin sovellettavien tekijänoikeuksien ja verrattavien oikeuksien sekä kaapelilähetysten osalta. 79/90 ilman rajoja" -direktiivin osittaisen "Televisio tarkistuksen ohella tullaan harkitsemaan toimenpiteitä vihreän kirjan uusia audiovisuaalisia palveluja koskevan osan yhteydessä, joka on saatettava loppuun vuoden 1996 aikana. 2. TOINEN TAVOITE - EUROOPAN OHJELMATEOLLISUUDEN LUJITTAMINEN - (TUKITOIMET) Rikkaan ja moninaisen perintönsä vuoksi Euroopan elokuva- ja televisio-ohjelmateollisuus on paljastanut rakenteelliset heikkoutensa kansainvälisten markkinoiden lisääntyvän kilpailun suhteen. Ohjelmateollisuuden lujittaminen ja kilpailukyvyn parantamisyritykset ovat alusta alkaen olleet suurin este yhteisön audiovisuaalisen politiikan toteuttamiselle. Tässä tavoitteessa kulttuurinäkökohta on otettu voimakkaasti huomioon teollisen näkökohdan ohella. Elokuvat ja televisio-ohjelmat eivät ole samanlaisia kuin muut tuotteet: koska ne toimivat kulttuurin kuvaajina, niiden erityisasema säilyy uudenlaisten, yhä runsaslukuisimpien audiovisuaalisten palvelujen joukossa. Koska ne kuvaavat elävästi maiden perinteitä ja identiteettiä, niitä on syytä edistää. Ainoastaan yksi vahva eurooppalainen teollisuudenala riittäisi takaamaan sekä ohjelmien moninaisuuden että eurooppalaisen kulttuurin heijastumisen kansainvälisessä ohjelmatuotannossa. Kun otetaan huomioon kuvien asema yhteiskunnassamme, tällä on kulttuurin kannalta suuri merkitys. Vuosien mittaan ennusteet ovat selkiintyneet ja yhteisön tukikeinot kehittyneet. Tärkeimmät tukivälineet ovat MEDIA-ohjelma^ ja Toimintasuunnitelma kehittyneelle televisiolle Euroopassa-*, jotka molemmat perustuvat EY:n perustamissopimuksen 235 artiklaan ja jotka täydentävät tehokkaasti kansallisia pyrkimyksiä. Toissijaisuusperiaatetta kunnioittaen ohjelmissa viitataan rakenteellisiin tavoitteisiin, joilla on suora tai epäsuora vaikutus sekä eurooppalaisten tuotteiden tuotantoon että niiden liikkuvuuteen jäsenvaltioissa. Euroopan audiovisuaalisen alan tukirahasto, siinä muodossa kuin komissio on siitä ehdottanut," pyrkii luomaan sellaisen rahoitusvälineen, joka houkuttelisi sijoitusten syntymistä Euroopan audiovisuaalisen ohjelmateollisuuden hyväksi. 4 MEDlA-ohjelma syntyi 21. Joulukuuta 1990 tehdyllä neuvoston päätöksellä 90/685/ETY ja se liittyy sellaisen toimintaohjelman toteuttamiseen, jolla edistettäisiin Euroopan audiovisuaalisen teollisuuden kehittämistä (MEDIA 1991 - 1995). Ohjelmaa on muokattu MEDIA H:ssa, joka perustuu kahteen neuvoston tekemään päätökseen: N:o 95/563/EY, joka liittyy eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten kehittämi sen ja levittämisen edistämisohjelmaan (MEDIA II - Kehittäminen ja levittäminen) ( 1966 - 2000); N:o 95/564/EY, joka koskee eurooppalaisen audiovisuaalisen ohjelmateollisuuden työskentelevien ammattilaisten koulutusohjelmaa (MEDIA II Koulutus) (1996 - 2000). parissa -s Neuvoston päätös N:o 93/424/ETY 22 päivänä heinäkuuta vuonna 1993, jolla luotiin toimintasuunnitelma Euroopan kehittyneiden televisiopalvelujen esittelemiseksi; EYVL N:o L 196, 5. 8. 1993. 6 Neuvoston päätösehdotus Euroopan tukirahaston perustamiseksi edistämään elokuva- ja televisiotuotantoa. Asiakirja KOM(95) 546 lopullinen, 14. 11. 1995 80/90 Tämä uutta luova väline on tarkoitettu täydentämään MEDIA II -toimintaohjelmaa. Se liittyykin suoraan MEDIA II -ohjelmaan audiovisuaalisen tuotannon osalta. Tämän välineen ansiosta voidaan tehokkaasti parantaa niiden eurooppalaisten tuotteiden rahoittamista, jotka ovat omiaan heijastamaan eurooppalaista kulttuuria kaikkialle Eurooppaan ja maailmaan. tukirahaston päätavoite on edistää II:n Kun otetaan huomioon, että MEDIA ohjelmateollisuuden kehittämistä, ne perustuvat EY:n perustamissopimuksen 130 artiklaan (teollisuus). Mutta näissä välineissä, kuten toimintasuunnitelmassakin, otetaan täysin huomioon teollisuusalan kulttuurinäkökohdat, joita näissä ohjelmissa pyritään edistämään 128 artiklan 4 kohdan tarkoittamalla tavalla. ja "Eurooppalainen ulottuvuus audiovisuaalisessa tuotannossa" -ajatuksen mukaisesti hintoja ja festivaaleja tukemalla voidaan perinteisesti tukea rahallisesti audiovisuaalisia festivaaleja, erityisesti elokuvafestivaaleja, jotka tuottavat eurooppalaisia laatuelokuvia aikana, jolloin kaupalliset elokuvateatterit esittävät lähinnä amerikkalaisia elokuvia. Tällä vuonna 1992 kehitetyllä toiminnalla on kolme, kulttuurisesti merkittävää tavoitetta: sillä edistetään eurooppalaisten elokuvien asemaa; sillä edistetään elokuvien liikkuvuutta ja levittämistä (jokaisessa jäsenvaltiossa vain häviävän pieni osa kotimaisesta elokuvatuotannosta otetaan jonkun toisen jäsenvaltion ohjelmistoon); sillä parannetaan kansallisten elokuvien tuntemusta muissa jäsenvaltioissa rikastaen näin kulttuurivaihtoa. Toiminta on herättänyt kiinnostusta myös elokuvan ammattilaisten joukossa, mistä on osoituksena hiljattain luotu "Elokuvafestivaalien yhteensovittaminen Euroopassa" ja paitsi rahoitustuesta, he pitävät kiinni siitä, että toiminnalla voitaisiin monipuolistaa ohjelmatarjontaa elokuvien jakeluyhtiöiden pakotteista huolimatta ja tuoda elokuville sellaista mainetta, joka edistäisi kansallisten ja mahdollistaisi elokuvan satavuotisjuhlan järjestämisen vuonna 1996 joissakin jäsenvaltioissa. tukien myöntämistä ja alueellisten PÄÄTELMÄT käytetyt politiikassa välineet muodostavat Audiovisuaalisessa eräänlaisen mallin kulttuurinäkökohtien huomioon ottamisessa yhteisön toiminnassa, jota on toteutettu muiden EY:n perustamissopimuksen määräysten mukaisesti 128 artiklan 4 kohdan tarkoittamalla tavalla. Kulttuurinäkökohdat on otettu huomioon jo ennen Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja sen kulttuuriin liittyvien määräysten voimaantuloa vuonna 1993 ("Televisio ilman rajoja" -direktiivi hyväksyttiin vuonna 1989 ja MEDIA I -ohjelma vuonna 1990) eikä sen merkitys unionin toiminnassa ole tänä päivänä yhtään vähäisempi. Tämän mallin olisi toimittava lähestymistavan esimerkkinä myös muille aloille. On selvää, että päätavoitteet Televisio ilman rajoja - direktiivissä (vapaa liikkuvuus) ja MEDIA II -ohjelmassa (audiovisuaalisen teollisuuden kehittäminen) eivät ole niitä, jotka on lueteltu 128 artiklan 2 kohdassa, joten ne on määritelty oikeutetusti muissa EY:n perustamissopimuksen määräyksissä, ja edelleen on selvää, että juuri tällaisissa tapauksissa on sovellettava 128 artiklan 4 kohtaa. Erilaisten yhteisön audiovisuaalisessa politiikassa kehittämien aloitteiden kautta Euroopan unioni auttaa kiistattomasti omalta osaltaan eurooppalaisen kulttuurin edistämistä ja levittämistä kunnioittaen sen monimuotoisuutta. Tämän toiminnan taustalla olevat teolliset ja markkinoita koskevat toimintaperiaatteet, joissa noudatetaan EY:n perustamissopimuksen määräyksiä, eivät ole estäneet ottamasta huomioon audiovisuaalisen alan taloudellista tai kulttuurista luonnetta. Uusien aloitteiden yhteydessä audiovisuaalisen politiikan kulttuuriulottuvuutta tullaan päinvastoin korostamaan. Näin ollen komissio huolehtii, että multimedian kehittämisessä hyödynnetään yhteisvaikutusta, joka ilmenee kulttuuritoiminnan ja audiovisuaalisen politiikan välillä. 81/90 IV OSA: KULTTUURI YHTEISÖN ULKOSUHTEISSA I LUKU: ULKOINEN YHTEISTYÖTOIMINTA Kansainvälisen yhteistyön merkitys maailmassa on kasvanut. Kulttuurinäkökohta on vastedes osa kansainvälisiä suhteita ja ulkopolitiikkaa ja täydentää näin ollen poliittista ja taloudellista näkökohtaa. Tämä kehitys näkyy myös Euroopan unionin toiminnassa. EY:n perustamissopimuksen 128 artiklan 3 kohdassa yhteisöä ja jäsenvaltioita kehotetaan edistämään (kulttuuri)yhteistyötä kolmansien maiden kanssa. Lomé III -sopimuksesta alkaen (1986 - 1990) ja EY:n perustamissopimuksen 131 artiklan 3 kohdan perusteella yhteisö on sisällyttänyt viittauksen kulttuuriin kolmansien maiden kanssa tekemissään eri sopimuksissa. Useimmissa tapauksissa niissä viitataan kulttuuriin erityisesti siitä syystä, että yhteisöä ei enää pidetä ainoastaan taloudellisena vaikuttajana. Näin on toimittu Latinalaisen Amerikan valtioiden kanssa (yhteistyösopimukset). Euroopassa 1990-luvun lopulla tapahtuneiden muutosten vuoksi tämä menetelmä on korostunut sopimuksissa Keski- ja Itä- Euroopan maiden (Eurooppa- ja yhteistyösopimukset) ja uusien itsenäisten valtioiden kanssa tehdyissä tehdyissä sopimuksissa (yhteistyö- ja kumppanuussopimukset) sekä hiljattain sopimuksissa Välimeren valtioiden harjoittamasta politiikasta (Euroopan ja Välimeren maiden assosiointisopimukset). Yhteisön ja kolmansien maiden väliset sopimukset, joissa on viittaus kulttuuriin, ovat lisääntyneet vuodesta 1986 alkaen. Niille on tyypillistä muotojen erilaisuus, mikä johtuu siitä, että sopimuksista on neuvoteltu eri yhteyksissä. Yhteisön kulttuuriyhteistyön osalta voidaan erottaa kuusi sopimusluokkaa: kolmansien maiden kansainvälisten ja järjestöjen kanssa harjoittaman 1. Kulttuuriyhteistyö AKT-maiden kanssa. Lomé IV -sopimukseen, joka allekirjoitettiin vuonna 1991 ja jonka talousarvio on 14,6 miljardia ecua ajanjaksolle 1996 - 2000, sisältyy 139 artikla, joka on omistettu kulttuuriyhteistyölle. Noin 45 prosenttia 70 kansallisluontoisesta AKT-maille suunnatusta ohjelmasta on sellaisia, joissa kulttuurin katsotaan muodostavan erityisen osan yhteistyötä. Euroopan komissio on tähän mennessä rahoittanut Lomé-sopimusten yhteydessä noin 250 kulttuuriohjelmaa yli 62 miljoonalla eculla. Lähes kolmannes rahoitetuista kulttuuriohjelmista kuuluu audiovisuaaliseen alaan (90 aloitetta) ja yhteisö on rahoittanut niitä joko osallistumalla elokuvatuotannon rahoittamiseen tai elokuvafestivaaleja. levittämistä, koulutusta (yli 60 elokuvaa) tukemalla tai Tällä alalla Euroopan unionista on tullut Afrikan päärahoittaja ja se on lujittanut näin tehokkaasti kuvaansa kulttuurin edistäjänä laajan eurooppalaisen ja afrikkalaisen yleisön edessä. Toinen tärkeä osa-alue on merkittävien kulttuuritapahtumien tukeminen kuten Abidjanin afrikkalaisten taide-esitysten markkinat, Dakarin biennaali, Eteläisen Afrikan musiikkifestivaalit ja laaja Afrikan kulttuuritapahtuma (AFRICA 95) Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Muista rahoitetuista kampanjoista voidaan mainita kulttuuriperinnön suojelu ja hyödyntäminen, joita on paljon korostettu. Tällä alalla komissio on rahoittanut monia 82/90 toimia, erityisesti AKT-maiden aineellisen perinnön hyväksi unohtamatta henkistä kulttuuriperintöä, kuten suullisen perinnön suojelua, joka on ratkaisevan tärkeä AKT- maiden identiteetille, paikallisten kielien tukeminen ja perinnemusiikki. 2. Joissakin tapauksissa yhteisön ja jäsenvaltioiden välisissä sopimuksissa edellytetään yhteisön kulttuuriohjelmien käynnistämistä. - Sopimus Euroopan talousalueesta (Islanti, Norja, Liechtenstein). - Assosiointisopimukset Keski- ja Itä-Euroopan maiden kanssa (Puola, Unkari, Tsekin tasavalta, Slovakia, Romania, Bulgaria, Viro, Latvia, Liettua, Slovenia (sopimus allekirjoitettu), Albania (valmisteilla direktiiviluonnokset uutta yhteistyösopimusta varten). - Assosiointisopimukset Kyproksen ja Maltan kanssa (ohjelmien käynnistämisestä määrätään ohjelmien Kaleidoskooppi, Ariane ja Raphael tekstiosassa) - Euroopan ja Välimeren maiden assosiointisopimukset Tunisian ja Marokon kanssa ja neuvottelut myös assosiointisopimuksissa edellytettyjen ohjelmien aloittamisesta Libanonin ja Egyptin sekä Jordanian ja Israelin kanssa. Tässä suhteessa on syytä korostaa, että 27 ja 28 päivänä marraskuuta vuonna 1995 annettuun Barcelonan julistukseen sisältyy kohta monenvälisistä kulttuurisuhteista Välimeren maiden kanssa. Näin ollen "osapuolet tunnustavat, että kulttuuri- ja sivilisaatioperinteet Välimeren molemmin puolin, vuoropuhelu näiden kulttuurien välillä ja henkinen, tieteellinen ja teknologian vaihto ovat olennainen osa kansojen toistensa ymmärtämistä sekä molemminpuolisen huomiointikyvyn parantamisesta". Barcelonan konferenssin seurauksena järjestetään kulttuuriperintöaiheinen Euroopan ja Välimeren maiden konferenssi 22. ja 23. päivänä huhtikuuta vuonna 1996 Bolognassa. lähentymisessä ja Kolmansien maiden osallistuminen kulttuuriohjelmiin tapahtuu "ylimääräisten lainojen avulla ja niitä myönnetään niiden menettelytapojen mukaan, joista näiden maiden kanssa on sovittu" (Kaleidoskooppi- ja Liechtensteinin ja Ariane-päätösten 4 artikla). Islannin, Norjan osallistumisesta on erikseen määrätty sopimuksessa Euroopan talousalueesta ja Keski- ja Itä- Euroopan maiden kohdalla Eurooppa-sopimusten lisäpöytäkirjoissa. 3. Euroopan Liechtenstein: talousalueesta tehdyn sopimuksen mukaisesti Islanti, Norja ja - pääsevät mukaan sekakomitean päätöksellä ohjelmiin, joista on päätetty sopimuksilla, kulttuuriohjelmat mukaan lukien; - saavat samat oikeudet ja velvollisuudet kuin jäsenvaltiot komiteoissa, jotka auttavat komissiota ohjelmien täytäntöönpanossa; - osallistuvat ohjelmien rahoitukseen suhteessa bruttokansantulonsa tasoon. 4. lisäpöytäkirjoissa, Eurooppa-neuvoston Kööpenhaminassa Eurooppa-sopimusten tekemien päätösten mukaisesti (21. -22. päivänä kesäkuuta 1993), suhteutetaan Irlantia, Norjaa Itä-Euroopan maiden rajoitettuihin mahdollisuuksiin osallistua asemaan erityislaatuiseen rahoitukseen. Näin ollen pöytäkirjojen mukaan: ja Liechtenstein ia koskevat ehdot Keski- ja näiden ja Eurooppa-sopimuksen yhteydessä perustettu assosiointineuvosto vahvistaa yksityiskohtaiset säännöt ja kyseisten maiden osallistumisehdot yhteisön ohjelmiin; 83/90 - kyseisen maan ohjelmien rahoitusosuus lasketaan sen mukaan, kuinka paljon se on maksanut omasta osallistumisestaan ohjelmiin; - yhteisö voi tarvittaessa päättää tapauskohtaisesti avustavansa osallistumismaksuissa. 5. Muita tapauksia varten kehitetään kulttuuriyhteistyötä yleisemmällä tasolla ja sen toteuttamisesta ja seurannasta huolehtivat komiteat tai sekavaliokunnat, joiden tehtävänä on huolehtia sopimusten hoidosta: - Kumppanuus- ja yhteistyösopimukset uusien itsenäisten valtioiden kanssa (Venäjä, Ukraina, Valko-Venäjä, Moldavia, Kazakstan, Irgustan ja neuvottelut Georgian, Armenian, Azerbaidzanin ja Uzbekistanin kanssa). - Yhteistyösopimukset eri maiden välillä: Latinalainen Amerikka (Chile, Meksiko, Uruguay, Brasilia, Paraguay), Keski-Amerikka (Costa Rica, Salvador, Guatemala, Honduras, Nicaragua, Panama), Andien liittoon kuuluvat maat (Bolivia, Kolumbia, Equador, Peru, Venezuela), Mercosur ja osavaltiot. Yhteistyösopimukset Aasian valtioiden kanssa (Intia, Macao, Sri Lanka ja neuvottelut Etelä-Korean kanssa). Yhteistyösopimukset, jotka sisältävät kehityslausekkeen, jonka avulla yhteistyö voidaan ulottaa sopimuksessa määrätyiltä aloilta muille aloille. Esimerkiksi Vietnamin kanssa allekirjoitetun sopimuksen 15 artiklan 2 kohdassa määrätään: "Within the framework of this Agreement, either of the Parties may put foward suggestions for expanding the scope of the cooperation, taking into account the experience gained in the applications". Muutamia poikkeuksia lukuunottamatta, esimerkiksi MED-MEDIA Välimeren maiden kanssa (viisi miljoonaa ecua vuosilIel994 - 95) ja Cross Cultural project Intian kanssa (30 miljoonaa ecua viidelle vuodelle), yhteisön harjoittama kulttuuriyhteistyö kolmansien maiden kanssa ei saa erityisrahoitusta ja näin ollen yhteistyötä ei voida kehittää järjestelmällisesti, jolloin se on jatkossakin täysin riippuvainen ulkopolitiikassa tapahtuvista muutoksista. 6. Poliittisen yhteistyön yhteydessä allekirjoitetut yhteiset julistukset Euroopan yhteisön ja joidenkin teollisuusmaiden kesken (Yhdysvallat, Kanada ja Japani) sisältävät myös kulttuuriosan ilman erityistä talousarviosuunnittelua. syytä korostaa, että kulttuuri On sisältyy usein yhteisön harjoittamaan "suhdetoimintaan" ulkomaiden kanssa (esimerkiksi paikallisten kulttuuritapahtumien tukeminen, orkesterikiertueet, konsertit ja niin edelleen), mikä saattaa auttaa joidenkin politiikan tavoitteiden saavuttamista ulkosuhteiden hoidossa. Kun otetaan huomioon harjoittamaan ulkopolitiikkaan. tällaisten toimien luonne, ne kuuluvat myös yhteisön Yhteisölle ja jäsenvaltioille (128 artiklan 3 kohta) on annettu usein mainittu mutta harvoin täsmennetty valtuutus tehdä yhteistyötä muiden kansainvälisten järjestöjen kanssa, jotka toimivat kulttuurialalla, erityisesti Euroopan neuvostoja Unesco. Tämä yhteistyö kansainvälisten järjestöjen kanssa ei ole uutta teknisen yhteistyön osalta (osallistuminen molempia kiinnostaviin kokouksiin ja tiedonvaihto). Euroopan neuvoston ja Euroopan yhteisön suhteet perustuvat 16. ja 17. päivänä kesäkuuta päivättyyn kirjeenvaihtoon, joka koskee yhteistyön lujittamista ja tiivistämistä, korkean tason kokousten säännöllistä järjestämistä Euroopan neuvoston sihteeristön virkamiesten ja komission välille esimerkiksi kulttuuriin liittyvistä aiheista. ****** 84/90 Vaikka 112 valtiota on liittynyt yhteisöön kulttuuri lausekkeen sisältävin sopimuksin, yhteisöllä ei ole nykyisin tehokasta organisaatio- ja yhteensovittamisjärjestelmää eikä asianmukaista talousarviota tähän tärkeään yhteisön politiikan haasteeseen vastaamiseksi. Yhteisö pyrkii nykyään, erityisesti rahoituslähteiden alkuperän osalta mikäli se on määritelty, erottamaan yhteisön kulttuuriohjelmiin osallistumaan kutsutut maat ja kolmannet maat. On syytä muistaa, että kansallisella tasolla kulttuuriministerit ja ulkoministerit ministerit ovat vastuussa kulttuuriyhteistyön kehittämisestä muiden maiden kanssa ja että heillä on käytettävissään erillinen talousarvio tähän tarkoitukseen. Poliittisesti he toimivat hyvin eri tavoilla. Vaikka molempien vastuualueita on vaikea erottaa, kaksoispätevyyden periaatetta asetetaan kuitenkaan harvoin kyseenalaiseksi. Yhteisössä tätä toimivallan kaksijakoisuutta ilmenee edelleen. Il LUKU: KAUPPAPOLITIIKKA 1. Yhteisön harjoittama kauppapolitiikka perustuu EY:n perustamissopimuksen 110 - 115 artiklaan. Tarkasteltaessa kaupallisia kysymyksiä Euroopan tasolla, kulttuurinäkökohdat on perinteisesti otettu esille vain silloin, kun ne ovat vaikuttaneet merkittävästi taloudellisella ja kaupallisella tasolla. Kulttuurinäkökohdat on viimeksi otettu esille GATS-neuvottelujen yhteydessä (General Agreement on Trade and Services). Se on saanut aikaan pitkiä väittelyjä siitä, pitäisikö "kulttuuripoikkeusta" vaatia, mistä ei koskaan ole päästy yhteisymmärrykseenpä keskusteluun osallistujat epäsivät selkeästi tämän periaatteen soveltamisen audiovisuaalisella alalla. 2. GATS-neuvottelujen tulos on ollut selkeä siinä mielessä, että Maailman kauppajärjestön oikeudelliseen kehykseen ei sisälly vaatimusta kulttuuripoikkeuksesta audiovisuaalisten palvelujen osalta. Koska Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot eivät kuitenkaan ole tehneet minkäänlaisia sitoumuksia markkinoille pääsystä ja kansallisesta kohtelusta, niillä on vapaus suojella politiikkaansa ja kulttuuritavoitteitaan, mitä ei voida olla ottamatta huomioon. toimenpiteitä, 3. Kahteen Euroopan unionin vaatimaan poikkeukseen valtioiden suosituimmuusasemasta liittyy tärkeä kulttuurinäkökohta. Ensimmäinen koskee niitä joilla määritetään eurooppalaista alkuperää olevat tuotteet niin, että kansallinen kohtelu radiolähetysten tai vastaavanlaisten lähetysmuotojen osalta voidaan ulottaa sellaisiin audiovisuaalisiin teoksiin, jotka täyttävät tietyt kielelliset ja alkuperäperusteet, ja jotka ovat lähtöisin maista, jotka ovat allekirjoittaneet Euroopan neuvoston yleissopimuksen rajat ylittävästä televisiotoiminnasta, tai Euroopan maista, joiden kanssa sopimus voidaan tehdä. Tätä poikkeusta voidaan perustella sillä, että sillä edistetään kulttuuriarvoja ja kielipoliittisten tavoitteiden toteuttamista. Toinen valtioiden suosituimmuusasemaa koskeva poikkeus liittyy elokuvatuotteiden ja televisio- ohjelmien tuottamiseen ja levitykseen, ja se pitää sisällään hallitusten väliset puitesopimukset, jotka koskevat niiden audiovisuaalisten tuotteiden yhteistuotantoa, jotka kuuluvat kansallisen kohtelun piiriin, erityisesti levittämisen ja rahoitukseen pääsyn osalta. Tämän poikkeuksen tarkoitus on myös edistää kulttuurisiteitä asianomaisten valtioiden välillä. Nämä määräykset muodostavat toiminnalle laillisen lähtökohdan, mikäli kulttuuria ei käytetä selvästi protektionistisen menettelyn välikappaleena. On syytä kuitenkin muistaa, että GATS- sopimuksessa täsmennetään, että näiden poikkeusten ei pitäisi periaatteessa olla voimassa kymmentä vuotta kauempaa seuraavien neuvottelukierrosten aikana. ja että ne tapauksessa tarkistetaan joka Valtion tukiin liittyvät neuvottelut (XV artikla) ovat hyvä tilaisuus panna unionin toiminta koetukselle (vaikka aikataulua ei ole vielä lyöty lukkoon, on mahdollista, että neuvottelut alkavat lähikuukausien aikana). On tärkeää, että Euroopan unioni on audiovisuaalisen ja kulttuurin alan tukijärjestelmien suhteen yksimielinen, sillä vaikka niiden rahoituksellinen 85/90 tärkeitä vaikutus kaupallisiin suhteisiin ei olisikaan suuri, ne ovat kuitenkin erittäin monikulttuuriselle Euroopalle. Valmistelut on aloitettava, tulevat jos halutaan, että neuvottelutulokset ovat parempia kuin GATS-neuvotteluissa Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden kulttuuritavoitteiden toteuttamisen osalta. 4. Teknologioiden kehittyminen, tietoyhteiskunnan nousu ja vahvasti kulttuurisisältöiset multimediatuotteet, niin kutsuttujen kulttuuriteollisuuden ja -palvelujen ja niihin liittyvän kaupallistumisen jatkuva kehitys vaativat, että kulttuuri kaikissa sen muodoissa otetaan enemmän huomioon tulevaisuuden kauppaneuvotteluissa. 86/90 V OSA: PÄÄTELMÄT Komissio on tutkinut kuinka yhteisö on toiminnassaan ottanut huomioon kulttuurinäkökohdat ja sen perusteella voidaan esittää kaksi päätelmää: ja Euroopan yhteisöjen Ensimmäinen päätelmä on, että oikeudellisilla tapauksessa sovittamaan EY:n tuomioistuimen oikeuskäytännöllä on jouduttu monessa perustamissopimuksen tavoitteita yhteen kulttuuripolitiikan omien tavoitteiden kanssa. Yhteisön toimesta tehdyt aloitteet tai Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomiot ovat mahdollistaneet niiden käsitysten lujittumisen, jotka ohjaavat kulttuuritoimien suunnittelua sekä yhteisön sisällä että muissa maissa. Tämä näkyy erityisen selvästi tekijänoikeuksissa tai audiovisuaalisten teosten edistämisessä. säädöksillä Muilla aloilla yhteensovittaminen on osoittautunut vaikeammaksi kyseisten kulttuuritoimien luonteen vuoksi. EY:n perustamissopimusten määräysten ja taloudellisen ja kaupallisen kulttuuritavoitteiden osalta on tarvittu sovittelua. Tämä sovittelu näkyy siinä, että kulttuurinäkökohtia on otettu huomioon ilman, että oltaisiin hyväksytty etusijakohtelua, joka niille voidaan myöntää joissakin jäsenvaltioissa (esimerkiksi kirjojen hintakysymyksissä, joidenkin kulttuuriesineiden ja -palveluiden verotuskysymyksissä tai kilpailualalla). Toinen päätelmä on, että suureen osaan yhteisön harjoittamasta politiikasta ja toiminnasta sisältyy kulttuurinäkökohta tai ne vaikuttavat tiettyihin kulttuurin aloihin. Tällainen kulttuuriin panostaminen on tapahtunut vähitellen sen mukaan, kuinka tärkeänä liitännäispolitiikassa pidetään yhtenäismarkkinoiden sosiaalinen yhteenkuuluvuus, ympäristö, tutkimus ja teknologia ja sosiaalipolitiikka. toteutumista: taloudellinen erityisesti ja Näin ollen yhteisön toimintaan tai sen harjoittamaan politiikkaan liittyvät kulttuurinäkökohdat ovat moninaiset. On täsmennettävä, että tässä kertomuksessa on lueteltu vain osa niistä kulttuurinäkökohdista, jotka on otettu huomioon. Niiden toimien tunteminen, jotka liittyvät yhteisön toimintaan ja joita toteutetaan hyvin eri vaiheissa, ei voi olla täydellistä, ellei alueellisella tai jopa paikallisella tasolla käynnistetä merkittäviä vaikutustutkimuksia. Tällaiset tutkimukset voivat vain täydentää tietoja ilmiöistä, joiden päälinjat voidaan havaita ja joiden ymmärtäminen mahdollistaa sen, että niistä voidaan tänä päivänä ottaa oppia suunniteltaessa tulevaisuuden poliittista toimintaa. 1. Päätelmistä voidaan havaita seuraavaa: 1. Yhteisön harjoittamaan tukipolitiikkaan liittyvät kulttuurinäkökohdat ovat moninaiset, tärkeät liittyy kulttuurinäkökohta, politiikkaa ja vaihtelevat. Useimpiin yhteisön politiikoista harjoitetaan vuorovaikutuksessa kulttuuriin ja se liikuttaa kulttuurialan toimijoita. Tähän on olemassa merkittäviä keinoja. 2. Vaikka keinot kohdistuisivat kulttuuritoimintaan tai kulttuurinäkökohtiin, toteutetut toimet eivät liity tai liittyvät harvoin vain yhteen tiettyyn politiikkaan, joka vastaisi yhteisön sille osoittamista tehtävistä kulttuurin alalla. Tehtävät eivät liity kulttuurihankkeisiin ja niillä ei ole yhteyttä yhteisön kulttuuritavoitteiden kanssa. 3. Sopimuksessa Euroopan unionista annetaan yhteisölle tarkoin rajatut toimivaltuudet kulttuurialalla ja yhteisön tehtävänä on vastedes sovittaa yhteen tukipolitiikan omat tavoitteet ja kulttuuriin liittyvät tavoitteet. Tämä edellyttää, että yhteisön kulttuuripolitiikan tavoitteet ja keinot täsmennetään etukäteen ja että nämä tavoitteet ja keinot sisällytetään määritelmään yhteisön harjoittamasta politiikasta ja sen toteutuksesta. Kulttuuripolitiikka sisältää 128 artiklan 87/90 mukaisia edistämistoimia, määräyksiä sekä politiikkoja, oikeusperustein ja joissa on otettava huomioon kulttuurinäkökohdat. joita harjoitetaan toisenlaisin 2. YHTEISÖN KULTTUURIPOLITIIKAN TAVOITTEET JA KEINOT Yhteisön kulttuuripolitiikkaa, jota toteutetaan erityisesti EY:n perustamissopimuksen IX osaston 3 artiklan perusteella, ei voida sekoittaa valtioiden, alueiden ja muiden hajautettujen toimielinten harjoittamaan kulttuuripolitiikkaan. Kulttuuripolitiikka vastaa täsmällisiin, Euroopan yhteisölle osoitettuihin tehtäviin. Kulttuuripolitiikkaa harjoitetaan Euroopan integraation toteuttamiseksi ja se toimii tässä suhteessa yhdentymisen edistäjänä "yhä tiiviimmän kansojen Euroopan" toteuttamiseksi (EY:n perustamissopimuksen johdanto-osa). Tässä suhteessa kulttuuripolitiikan on edesautettava "eurooppalaisen mallin lujittamista ja leviämistä yhteiskunnassa, joka on rakentunut kaikille eurooppalaisille yhteiskunnille yhteisistä arvoista" (Komission lausunto hallitusten välisen konferenssin koollekutsusta vuonna 1996). Rikas ja moninainen kulttuuri muodostaa olennaisen tärkeän osan tätä eurooppalaisen yhteiskunnan mallia. Yhteisön toiminnan on edistettävä Euroopan kansojen identiteettiä, kulttuuria ja kieltä muokkaavien tekijöiden säilyttämistä ja rikastuttamista. Sen avulla on voitava lujittaa yhteisön kansalaisten yhteenkuuluvuuden tunnetta. Valtionpäämiehet ja ministerit ilmaisivat halunsa tähän Madridissa joulukuussa vuonna 1995: "Eurooppa-neuvosto myöntää kulttuuritoimien merkityksen yhteisöllisen ulottuvuuden korostamiseksi kaikkien unionin jäsenvaltioiden kulttuureissa ". Tässä yhteydessä voidaan mainita kolme toimintalinjaa, jotka ovat erityisen tärkeitä: Niiden eurooppalaisille yhteisten juurien ja kulttuurivirtausten korostaminen, jotka ovat olleet vaikuttamassa tai vaikuttavat Euroopan kansojen identiteettien ja kulttuurin muodostumiseen. Kulttuuri ilmentää yhteiskuntaa ja kulttuuri muovautuu sen mukaan, millaista yhteiskuntien välinen vuorovaikutus ja yhteistyö on ollut. Euroopassa on ollut vähän filosofisia, tieteellisiä tai taiteellisia aatesuuntia, joiden vaikutus ei olisi ollut ylikansallinen. Yhteisön kulttuuripolitiikan on rikastettava kulttuurivaihtoa, mutta yhteisön on myös valvottava, että jokaisen kansan kulttuuri-identiteettiä sekä ilmaisu-ja luomiskykyä kunnioitetaan. kulttuuritoiminta, jonka ansiosta voidaan edistää pysyvien verkkojen syntymistä kulttuurin toimijoiden ja eri maiden välille tarjoamalla niille keinot kestävän ja näkyvän yhteistyön mahdollistamiseksi kansalaisten edessä. yhteisö määrittelee ensisijaisuudet varmistaakseen kyseisten tukitoimenpiteiden yhtenäisyyden ja lisätäkseen sitä. Tämän menetelmän etuna on, että se saattaisi lisätä kulttuuriin liittyvien toimien keskinäistä yhtenäisyyttä ja vältyttäisiin menetelmien hajanaisuudelta, joita joissakin toiminnoissa ilmenee. Euroopan unionin ulkopuolella yhteisön kulttuuripolitiikan on edistettävä Euroopan kansojen kulttuurin ja eurooppalaisen yhteiskuntamallin leviämistä. Unionin sisällä kulttuuripolitiikka toimii yhdentymistä edistävänä tekijänä ja yhteisön ulkopuolella yhteistyövälineenä kulttuurien välisessä vuoropuhelussa. 88/90 3. SUOSITUKSIA KULTTUURITAVOITTEIDEN OTTAMISEKSI YHTEISÖN TOIMINNASSA HUOMIOON Kullluiinnäkökohlien huomioon ottaminen yhteisön toiminnassa on velvollisuus, jota on Euroopan unionista tehdyn sopimuksen voimaantulosta alkaen edellytetty kuikilta unionin toimielimiltä. Tämä kertomus mahdollistaa ehkä sen, että yhteisö arvostaisi tämän velvoitteen laajuutta, edistäen ajatustenvaihtoa sekä toimia yhteisön kulttuuripolitiikan kehittämiselle edempänä määriteltyjen tavoitteiden ja keinojen perusteella. Kertomus osoittaa, että näiden keinojen kautta kulttuuritavoitteiden toteuttaminen on mahdollista Euroopassa, jos on poliittista tahtoa keinojen yhteensovittamiseksi. Tässä yhteydessä voidaan erinomaisesti toimia niiden ongelmien poistamiseksi, joita kansalaisten aseman määrittäminen keskellä yhdentyvää Eurooppa synnyttää hetkellä, jolloin unioni valmistautuu uusien ratkaisevien päätösten tekemiseen. Euroopan yhteisöjen komissio antaa omasta puolestaan sisäiset säännökset, jotka ovat tarpeen seuraavien tavoitteiden saavuttamiseksi: komission parlamentille ja neuvostolle tekemät johdetun oikeuden piiriin kuuluvat lakiehdotukset olisivat yhdenmukaisia EY:n perustamissopimuksen 128 artiklassa määrättyjen kulttuuripolitiikan tavoitteiden kanssa; sisäpolitiikkaa määritettäessä ja toteutettaessa kaikki kulttuurialaan vaikuttavat välineet olisivat johdonmukaisia yhteisön kulttuuripolitiikan tavoitteiden ja keinojen kanssa. Tässä tarkoituksessa komissio ottaa vaikutteita muilla aloilla sovellettavista välineistä, kuten operationaalisista sisällyttämiseksi yhteisön politiikkaan. turvaudutaan ympäristöasioiden toimenpiteistä, joihin 89/90 ISSN 1024-4492 KOM(96) 160 lopullinen ASIAKIRJAT FI 16 Luettelonumero : CB-CO-96-183-FI-C ISBN 92-78-03026-0 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg £ ?A