title: Πρόταση ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΥ (ΕΚ) ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ για τις ενισχύσεις στη ναυπηγική βιομηχανία

eurovoc_concepts:
OECD
State aid
competition law
international agreement
shipbuilding

text: ΕΠΙΤΡΟΠΗ TON ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ KOINOTHTON Βρυξέλλες, 30. 04. 1996 COM(96) 309 τελικό 96/ 0165 (CNS) ΤΙρόταση ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΥ (ΕΚ) ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ γ ια τ ις ενισχύσεις στη ναυττητική βιομηχανία (υποβληθείσα ατό την Ετιτροτή) Πρόταση της Επιτροπής για την περαιτέρω έβδομης οδηγίας του Συμβουλίου για τις ενισχύσεις παράταση της στη ναυπηγική βιομηχανία 1. Ε ι σαγωγή 1. 1 Το 1994, μετά από πολυετείς διεθνής συμφωνία στο πλαίσιο συνθηκών ανταγωνισμού στον επισκευής τεθεί εμπορικών σε ισχύ την Ιη Ιανουαρίου 1996. διαπραγματεύσεις του ΟΟΣΑ για την τήρηση κλάδο της ναυπήγησης συνάφθηκε ομαλών και της να πλοίων. Η συμφωνία αυτή επρόκειτο 1. 2 Ο κανονισμός του Συμβουλίου 3094/95 της 22ας Δεκεμβρίου 1995 για τις ενισχύσεις στη ναυπηγική /βιομηχανία σκοπό έχει θέσει εν ίσχυσε σε ισχύ τις διατάζεις σχετικά να κρατικές ι ς της συμφωνίας του ΟΟΣΑ. με τις 1. 3 Το άρθρο 10 του κανον ισμοϋ από την ημερομηνία πρόβλεπε έναρξης ι ότι ισχύος εφαρμόζεται του ΟΟΣΑ, ενώ οι σχετικές διατάζεις της οδηγίας για τις ις στη ναυπηγική βιομηχανία (οδηγία 90/684/ΕΟΚ, όπως εν ίσχυσε τελευταία τροποπο ιήθηκε εξακολουθήσουν να εφαρμόζονται Οκτωβρίου 1996 το αργότερο. την οδηγία 94/73/ΕΚ) θα την 1η και μέχρι προσωρινά από της ο κανον ισμός συμφωνίας 1. 4 Ε ε δήλωση που εγι ν ε στα πρακτ ι κά, το Συμβούλιο και η Επιτροπή ότι εάν η συμφωνία του ΟΟΣΑ δεν τεθεί συμφώνησαν την 1η Ιουνίου 1996, η Επιτροπή θα υποβάλει προτάσεις την 1η Οκτωβρίου 1996 για τη 0εση που πρέπει Ευρωπαϊκή το Συμβούλιο προκειμενου Ενωση. να αποφάσισε σε ισχύ εως κατάλληλες ι πριν από η να λάβει 1. 5 Κατά τη συνεδρίαση του της 20ης Μαΐου 1996, το εξέτασε την κατάσταση του ΟΟΣΑ. Ζήτησε από την Επι τροπή να παρακολούθησε σχετικά με την κύρωση της ι συμβούλιο βιομηχανίας συμφωνίας τις ε£ελί£εις και να υποβάλει σε παρατήρησε προτάσεις, ενδεχομένως προηγούμενα συμπεράσματα του Συμβουλίου. ις της σχετικά κατάλληλες με την κατάσταση, από εύθετο χρόνο τις συνοδευόμενες σύμφωνα με τα 1. 6 κάποιες αβεβαιότητες ότι υπάρχουν με τη η για την πολιτική ενισχύσεων στη ναυπηγική βιομηχανία που μέχρι την Δεδομένου θέση σε ισχύ της συμφωνίας, παρούσα κατάσταση μελλοντική μετά την 1η Οκτωβρίου 1996, στην περίπτωση ημερομηνία ΟΟΣΑ. στο παρόν έγγραφο συνοψίζεται αυτή δεν έχει ακόμη τεθεί ισχύ η συμφωνία υποβάλλονται προτάσεις σχετικά και του σε Λ&- 2. Η συμφωνία του ΟΟΣΑ 2. 1 Με βάση τη συμφωνία στη ενίσχυσης ναυπηγική του ΟΟΣΑ, απαγορεύονται βιομηχανία ις για έρευνα και ανάπτυξη, ιςγιακλείσιμο μέτρα εν ισχύσε ενισχύσε σύμφωνα με το αναθεωρημένο 1994 για εξαγωγικές πιστώσεις πλοίων και τις ισοδύναμους πίστωσεις και νάυπηγείων,τις μνημόνιο για πλοία που χορηγούνται, προϋπόθεσεις. εν γένει εκτός τις κοι ν ων ι αού εξαγωγικές συμφωνίας υπό όλα τα από τις χαρακτήρα ι ς πίστωσε του ΟΟΣΑ του εγχώριες όρους 2. 2 Η συμφωνία του ΟΟΣΑ έχει κυρωθεί, από την Ευ ρωπαΐ κή Ενωση, την μέρες, και πριν από λίγες με έναρξη ημερομηνία κύρωσης θα ήταν η 15η Ιουνίου 1996 του ΟΟΣΑ το Δεκέμβριο του 1995, συμφωνήθηκε Κορέα τη Νορβηγία την Ιαπωνία. Ωστόσο, ο ι ΗΠΑ δεν εχε ι ακόμη κνρώσε ι την εν λόγω συμφωνίας Σε συνεδρίαση ότι η via καταληκτική το αργότερο, ισχύος 30 ήμερες κύρωση, δηλαδή πριν από τις 15 Ιουλίου 1996. Σύμφωνα με τις πληροφορίες οι διοικητικές αρχές των ΗΠΑ είχαν αναλάβει τη δέσμευση ασκήσουν πιέσεις για την έγκαιρη κυρώθηκε από τις ΗΠΑ εντός της προβλεπόμενης προθεσμίας, καθυστερήσεις επειδή σχετικών βέβαιο Ευ ρωπαΐ κή Ενωση είναι υποχρεωμένη πιθανών εκτάκτων των δεν είναι η θέσπιση η συμφωνία αττό τις ΗΠΑ. Συνεπώς, παρουσιάστηκαν νομοθετικών ναπροετο ιμάσε ι τη πράξεων. Στο στάδιο κύρωση, η συμφωνία της η Επιτροπή, που να δεν στη διάθεση θα κυρωθεί που έχει τελευταία μέτρων. ψήφιση παρόλο στην πότε αυτό μετά την 3. Οι υφιστάμεν ο ι κανόνες κρατ ικών ε νισχύσεων 3. 1 στην παρόιγραφο 1. 3 ανωτέρω, με τη συνεχι ζόμενη ίναρξη στην να ισχύουν του Συμβουλίου ισχύος της προς το παρόν οι κανόνες για ενισχύσεις συμφωνίας τις στη του ΟΟΣΑ, της έβδομης ναυπηγική Οπως αναφέρθηκε καθυστίρηση εξακολουθούν οδηγίας βιομηχανία. 3. 2 Στην οδηγία αυτή δ ιατηβ£Ϊ οδηγία τα ι η πολιτική που θεσπίστηκε συνθήκες ιδιαίτερα που εκδόθηκε το 1986, περίοδο της παραγωγικής έκτη επικρατούσαν δυσχερείς οφειλόμενες στην κάμψη της ζήτησης αύξηση Απω Ανατολή καθεστώτα πρακτ σοβαρή αν ι σορροι* ι α , >-re :,';£/ της προσφοράς σε συμπίεση ήταν: Ί if»u> FUFSIÏOSÇ, κύριος (οι ανταγωνιστές ικανότητας πιστώσεων χορήγησης πλοίων των των ναυπηγείων, (ΐπωφελούντο α&ι από κατά στην και στην την με την οποία αγορά, ταχεία στην εθνικά προτιμησιακες ιδίως από ιΐίΐς υπ^. ρ r^v , νακών ναυπηγείων), πράγμα που οδήγησε σε και της ζήτησης και στόχος της οδηγίας την στηρίξει κοινοτική ναυπηγική βιομηχανία να εξασφαλίζοντας ένα μέσο άμυνας έναντι του αθέμιτου αν ταγών ισμού λόγω πρακτικών πλοίων, αυτό ένα ικανοποιητικό επίπεδο διατηρώντας με τον στην κοινοτική ναυπηγική βιομηχανία στα δραστηριότητας τμήματα θα εξακολούθησε συνθήκες α ν ταγών ι σμού, όπως στον τομέα κατασκευής ειδικευμένων σκαφών υψηλής ι να είναι ανταγωνιστική υπό ομαλές στα οποία η Κοινότητα τεχνολογίας, τιμολόγησης ζημιογόνου μικρότερης εργασίας- εντάσεως αγοράς εκείνα τρόπο της ενθαρρύνε να κοινοτικής ναυπηγικής βιομηχανίας στόχων την αναγκαία δι α ρ θ ρ ω τι κή προσαρμογή της των για επίτευξη αυτών την ι να εξασφάλισε με •αγοράς, ισότιμους και δίκαιους ανταγωνισμό στη ναυπηγική ι, σύμφωνα στόχους για της εσωτερικής ενδοκοινοτικό τον τους όρους βιομηχανία. 3. 3 ανώτατου επισκευών) Σύμφωνα με την οδηγία (άρθρο 4) οι ενισχύσεις στην για την υποστήριξη της ναυπήγησης και της μετατροπής (όχι μπορούν όμως και κοινού διαφορά ναυπηγείων κύριοι ανταγωνιστές τους ιδιαίτερα, τα τμήματα της αγοράς στα οποία Κοινότητας παραμένουν σχετικά ανταγωνιστικότερα. το οποίο αντιστοιχεί κόστους ορίου μεταξύ του να χορηγούνται στην αν ταγών αγορά, ως προς των πλέον στη διεθνή της Κοινότητας και των τιμών που εφαρμόζουν παραγωγή πλοίων ενός υπάρχουσα ι στ ικών οι εκείνα, της τα ναυπηγεία μέχρι παραγωγή έτσι ώστε να εξασφαλιστεί όριο ενισχύσεων στην κάθε 12 μήνες, τμήματα της κοινοτικής να διατηρήσουν τις δραστηριότητες 3. 4 Το ανώτατο επανεξετάζεται τα ότι τουλάχιστον ναυπηγικής ανταγωνιστι κότερα βιομηχανίας μπορούν τους παρά τις μη ομαλές συνθήκες ενώ ανταγωνιστικά χορηγούνται συγχρόνως κίνητρα ενέργειες ναυπηγεία ώστε αναδιάρθρωσης. Ο στόχος αυτός ενισχύεται χάρη στην αρχή της στην προοδευτ οδηγία. Το ανώτατο αυτό όριο, το οποίο σε 28 %, μειώθηκε ζεται το 1987 ανερχόταν των ενισχύσεων που θεσπί στο σημερινό επίπεδο ι κής μείωσης να προβούν στα λιγότερο απαραίτητες προοδευτικά του 9 %. διεθνούς αγοράς, στις της 3. 5 η όσο Για να εξασφαλιστεί το δυνατό μεγαλύτερη διαφάνεια, όλες οι μορφές ενισχύσεων στην παραγωγή, είτε άμεσες είτε όριο. Το άρθρο 3 έμμεσες, υπόκεινται στο ανώτατο πρόβλεπε που κανόνες ορίου χορηγούνται και στους ανωτάτου ις λειτουργίας που αυτό σε εφοπλιστές πλοίων ορίου. Ο ι κανόνες οι ενισχύσεις την με του ανωτάτου ή σε τρίτους υπάγονται του περί επίσης σε ναυπηγέ ι ότι συνδέονται ία, που δεν συνδέονται με μεμονωμένες περί ισχύουν και για τις κατασκευή εν ισχύσε συμβάσεις, αλλά χορηγούνται π. χ. με τη μορφή ενισχύσεων για την κάλυψη ζημιών ή ενισχύσεων για τη διάσωση επιχειρήσεων. 3. 6 Οι μόνες ενισχύσεις λειτουργίας που δεν υπάγονται στο ανώτατο όριο είναι οι πιστωτικές διευκολύνσεις που είναι σύμφωνες με το ψήφισμα του ΟΟΣΑ του 1981 σχετικά τις ι ς για πλοία (άρθρο 4 παράγραφος 6) και οι εξαγωγι κ ες πίστωσε βοή θ ε ι ας εν ισχύσε σε αναπτυσσόμενες χώρες (άρθρο 4 παράγραφος υπό μορφή αναπτυξιακής 1). ι ς που χορηγούνται με 3. 7 Για να εξασφαλιστεί ο μεγαλύτερος ανταγωνισμός, το άρθρο 4 παράγραφος 5 της οδηγίας πρόβλεπε ότι όταν ναυπηγείων εφόσον αυτό ενίσχυση δυνατός ενδοκοινοτικός ι ι κών Επιτροπή, ι ότι η ανταγωνισμός μόνο μεταξύ κοι,νοτ κάποια συγκεκριμένη σύμβαση, παρέμβαινε σε στρέβλωση του ανταγωνισμού. ι για να εξασφάλισε για ζητηθεί, δεν οδηγεί υπάρχει η 3. 8 Η οδηγία θεσπίζει επίσης συγκεκριμένους κανόνες για πρέπει τις να καμία ίου ή πρέπει στο ναυπηγέ στο άρθρο του δυναμικού ι κούδυναμικούτου εφόσον η μείωση άλλων ναυπηγείων 1 προβλέπουν της δυναμικότητας επενδυτικές ενισχύσεις (άρθρο 6), οι οποίες συνδέονται με σχεδι οαναδι άρθρωση ς που δεν συνεπάγεται αύξηση του κατασκευαστ να είναι άμεσα συνδεδεμένες με αντίστοιχη μη αναστρέψιμη ίδιο κράτος μέλος. μείωση Οι κανόνες για τις ενισχύσεις για το κλείσιμο επιχειρήσεων που θεσπίζονται επιτραπούν από τη χορήγηση αναστρέψιμη (ο ι εγκαταστάσε ιςπρέπει να έχουν κλείσει και να παραμε ίνουν 5 ετών και δεν θα π ρέπε ι να επαναλει τουργήσουν για δ ιάστημα άλλων 5 ετών μετά την παρέλευση συνολικό δ ιάστημα 10 "ετών, χωρίς την προηγούμενη άρθρο 8 θεσπίζονται κανόνες Επιτροπής). ενισχύσειςγιαέρευνακαι ανάπτυξη. Επιπλέον,στα άρθρα 11 και 12 επιβάλλονται υποβολής παρακολουθεί κατά πόσον τηρούνται ι ς κ ο ι νο ποίηση ς και να είναι σε θέση να οι προβλεπόμενο Γ κανόνες. στα κράτη μέλη υποχρέωσε έτσι ώστε η Επιτροπή των εν ισχύ σεων αυτών είναι πράγματι κ ή και μη δηλαδή για έγκριση για τις μπορούν που πρόκυπτε της πενταετίας, όχι κατώτερο ικό διάστημα εκθέσεων, κλειστές γιαχρον να ι της των Στο ότι 3. 9 Κατά την άποψη τη στήριξη της Επιτροπής, είχε εν σε μεγάλο για στην Κοινότητα να διατηρήσει σε περίπου 20 % το έτη. γένει η οδηγία ι κανοπο ιητι κά αποτελέσματα και επιτεύχθηκαν βαθμό οι επιδιωκόμενοι στόχο ι. Εξασφάλισε ένα διαφανές και σταθερό πλαίσιο και επέτρεψε παγκόσμιο μερίδιο της στην αγορά κατά τα τελευταία Συγχρόνως, κατέστησε ιών αναδιάρβρωσης. Την τελευταία εικοσαετία, το ενεργέ μέγεθος της κοινοτικής ναυπηγικής βιομηχανίας μειώθηκε αισθητά. Στη Δυτι κ ή Ευρώπη για παράδε ιγμα (ΕΕ 15 συν Νορβηγία) η παραγωγι κή ι κανότητα με ιώθηκε α?ίό 8,5 εκατομμύρ iacgt το 1975 των κοινοτικών την ανάληψη ναυπηγείων αναγκαίων δυνατή των δυναμικό παρουσίασε σε 4,2 εκατομμύρια cgt το 1994. Κατά τη διάρκεια περιόδου, το εργατικό μείωση, δεδομένου ότι από σχεδόν 209. 000 απασχολούμενους το νέων κρατών μελών) 1975 στην ΕΕ των 12 (εκτός μειώθηκε σε λιγότερους από 68. 000 απασχολούμενους το 1994. Η προσέγγιση αυτή έδειξε στους εμπορικούς μας εταίρους Ko ι νό τη τα θα προστατεύσε ι τη ναυπηγι κ ή της β ι ομηχανία έναντι του αθέμιτου ανταγων ι σμού, αλλά συγχρόνως δεν θα ενθαρρύνει τη δημιουργία μη ανταγωνιστικής παραγωγικής ικανότητας. της ίδιας αισθητή των τριών ότι η επίσης 4. Μελλοντικτ? πολιτική εάν στόχους τα άλλα της στους μέρη να χορηγούν της τη συμφωνία να και τη λειτουργία της αγοράς, η να διατηρήσει ένα αμυντικό μέσο για την των κοινοτικών ναυπηγείων έναντι του αθέμιτου 4. 1 Η έγκαιρη θέση σε ισχύ της συμφωνίας του ΟΟΣΑ έχει ζωτική σημασία για την ομαλοποίηση της παγκόσμιας ναυπηγικής βιομηχανίας. Με την κύρωση της συμφωνίας, η Ko ι νότητα έχε ι ήδη αποδείξει την προσήλωση Ωστόσο, εξακολουθήσουν άλλα μέτρα που στρεβλώνουν Κοινότητα οφείλει προστασία ανταγων ισμού. Ηανάγκηαυτή καθίσταται λαμβάνοντας οποία, παρά ορισμένα ενθαρρυντικά δείγματα, εξακολουθεί να είναι δυσχερής. για Υπό τις συνθήκες την Ευρωπαϊκή Ενωση να κατάργησε ρύθμισεις αυτές, ι μονομερώς της σχετικά με τις ενισχύσεις. θα ήταν επιζήμιο τις συμφωνίας. και εφαρμόζουν δεν κυρώσουν επιδότησεις ι κή στην αγορά η υπόψη την κατάσταση που επι κρατεί υπάρχουσες ι δ ιαίτερα επιτακτ 5. Πρόταση ισχύος μετά καθυστέρηση στην έναρξη αυτή, και δεδομένου την 1η Οκτωβρίου 1996, εφόσον της ο τ ι ο ι 5. 1 Λαμβάνοντας υπόψη ταανωτερω, προτε ίνεται ότι η Ko ι νότητα θα πρέπει να είναι προετοιμασμένη να διατηρήσει ενδεχομένως τους κανόνες της οδηγίας ι να υπάρχει εξακολούθησε συμφωνίας του ΟΟΣΑ. Στην περίπτωση κανόνες αυτοί έχουν εν γένε ι λε ι τουργήσε ι ικανοποιητι κά και ότι απαγορεύονται οπο ιαδήποτε νέα μέτρα ενίσχυσης διατάξεων «standstill» της τελικής της συμφωνίας διατηρηθούν αμετάβλητοι. Μεταξύ των περιλαμβάνεται η αρχή της προοδευτ του ανωτάτου των ενισχύσεων θα προοδευτ διατηρηθεί, αλλά ο καθορισμός του ανωτάτου αυτού ορίου θα της εξαρτάται απόκλισης βάσε ι των διαπραγματεύσεων μπορούν να κανόνων αυτών ορίου ενισχύσεων στην παραγωγή. Ο στόχος από την κατάσταση του κόστους μεταξύ της αγοράς και των τιμών. του ΟΟΣΑ, οι κανόνες της οδηγίας επίπεδου της και την έκταση του ανωτάτου ι κής μείωσης ι κής μείωσης πράξης ορίου των του : ι. 1 5. 2 Οσον αφορά τη διάρκε ια της ενδεχόμενης παράτασης τις τους υπόψη οδηγίας, παράταση μακροχρόνια η υπερβολικά να εκληφθεί ΟΟΣΑ. Ωστόσο, των κανόνων θα αρνητικά από τα άλλα μέρη της συμφωνίας υπάρχουσες λαμβάνοντας ισχύ κανόνων κοινοτικών σχετικά με τον προσανατολισμό της μελλοντικής προτείνεται, μεχρ ι την 31η Δεκεμβρίου εάν εντωμεταξύ σε ισχύ η συμφωνία του ΟΟΣΑ. Τα χρονικά τη αυτό της μπορούσε του αβεβαιότητες όσον αφορά το χρονοδιάγραμμα της θέσης σε της συμφων ίας του ΟΟΣΑ, μία πολύ βράχε θα οδηγούσε σε αύξηση ναυπηγείων πολιτικής. Τιατην η παράταση τεθεί περιθώρια που παρέχει ρ ι ζ ι κότ ε ρη αναθεώρηση καταστεί θα επιτρέψουν ι κής, εφόσον ία παράταση των αποφυγή των προβλημάτων της μέλλον τ ι κής πολιτ της αβεβαιότητας της οδηγίας 1998, εκτός η ρύθμιση αναγκαίο. αυτών αυτή των 6. Συμπέοασιια 6. 1 Συνεπώς, η Επιτροπή καλεί το Συμβούλιο να εγκρίνε ι, μετά από διαβούλευση με το Ευρωπαϊκό Κοινοβούλιο και την Οικονομική και Κοινωνική Επιτροπή, του τροποποίηση κανονισμού 3094/95, προβλέποντας σε την ισχύ από του ΟΟΣΑ, ενώ οι έναρξης ημερομηνία για τις ενισχύσεις στη σχετικές ναυπηγική βιομηχανία θα εξακολουθούν προσωρινά την 31η Δεκεμβρίου 1998 το και μέχρι να τεθεί της συμφωνίας διατάξεις της οδηγίας να αργότερο. την επισυναπτόμενη ισχύουν ισχύος 6. 2 Για την αποφυγή οποιουδήποτε κενού νόμου, το Συμβούλιο θα πρεπε ι να αποφασίσε ι πριν από την 1η Οκτωβρίου 1996. ΤΙρδταση κανονισμού τον Συμβουλίου για τις ενισχύσεις στη ναυπηγική βιομηχανία ΤΟ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟ ΤΗΣ ΕΥΡΩΠΑΪΚΗΣ ΕΝΩΣΗΣ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την άρθρο 93, παράγραφος 3, στοιχείο γ), 94 και 113, της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, ίδρυση και ιδίως το την πρόταση της Επιτροπής, τη γνώμη του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου, τη γνώμη της Οικονομικής και Κοινωνικής Επιτροπής, Εκτιμώντας: της ότι η συμφωνία για την τήρηση ομαλών συνθηκών ανταγωνισμού στον κλάδο επισκευής συνάφθηκε χωρών στο πλαίσιο Ανάπτυξης (ΟΟΣΑ), δεν έχει ακόμη αρχίσει του Οργανισμού Οικονομικής Συνεργασίας και της Ευρωπαϊκής Κοινότητας και ορισμένων που τρίτων να ισχύει· ναυπήγησης εμπορικών πλοίων1, μεταξύ και ότι ο κανον ι σμός του Συμβουλίου 3094/95 της 22ας Δεκεμβρίου τις εν ισχύσε ισχύ ε ι, ις στη ναυπηγική β ι ομηχανία2 δεν έχει ακόμη άρχισε 1995 για ι να του Συμβουλίου 90/654/ΕΟΚ3 για τις ενισχύσεις στη ναυπηγι κή ότι, σύμφωνα με το άρθρο 10 του κανον ι σμού, οι σχετ οδηγίας βιομηχανία θα συνεχίσουν αρχίσει Οκτωβρίου 1996* να εφαρμόζονται ι κοί κανόνες της προσωρινά, μέχρις ότου να ισχύει η συμφωνία του ΟΟΣΑ, και το αργότερο έως την 1η σε του ΟΟΣΑ μέχρι την 1η Οκτωβρίου 1996, το Συμβούλιο να μην έχει τεθεί ότι για την αντιμετώπιση του ενδεχόμενου η συμφωνία π ρέπε μέτρων. ι να ανάλαβε ι τις κατάλληλες ενεργέ ι ες με τη θέσπιση ισχύ θα έκτακτων ΕΠΕΔΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: E EC 375, 30. 12. 1994, σ. 3 ΕΕ L 332,31. 12. 1995, σ. 1 ΕΕ L 380, 31. 12. 90, σ. 27 όπως τροποποιήθηκε 94/73/ΕΚ (ΕΕ L 351, 31. 12. 1994, σ. 10) τ ε λ ε υ τ α ία από την οδηγία > Άρθρο 1 τρίτη Η 3094/95αντ ι κ α θ ί σ τ α τ αι από το ακόλουθο παράγραφος του άρθρου 10 τ ου κ α ν ο ν ι σ μ ού κείμενο: ότου Μέχρις σχετ 31η Δεκεμβρίου ι κές δ ι ά τ α ξε ι ς της οδηγίας 1998. τεθεί σε ισχύ η ανωτέρω συμφωνία, θα εφαρμόζονται οι μ έ χ ρι την 90/684/ΕΟΚ, και το αργότερο Άοθοο 2 Ο κανονισμός αυτός είναι δεσμευτικός ως προς όλα του τα μέρη και ισχύει άμεσα σε κάθε κράτος μέλος. ISSN 0254-1483 COM(96) 309 τελικό ΕΓΓΡΑΦΑ GR 07 Αριθ. καταλόγου : CB-CO-96-311-GR-C ISBN 92-78-05797-5 Υπηρεσία Επισήμων Εκδόσεων των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L-2985 Λουξεμβούργο


title: Förslag till rådets beslut om ett första flerårigt program för stöd till europeisk turism Philoxenia-programmet (1997-2000)

eurovoc_concepts:
EU policy
action programme
competitiveness
economic growth
tourism

formats: html pdf pdfa1b print

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 30. 04. 1996 KOM(96) 168 slutlig 96/0127 (CNS) Förslag till RÅDETS BESLUT om ett första flerårigt program för stöd till europeisk turism Philoxenia-pmgram m et (1997-2000) (framlagt av kommissionen) MOTIVERING NLEDNING Turistnäringen har varit, och kommer även i fortsättningen att vara, av stor betydelse när det gäller att uppnå Europeiska unionens allmänna mål. Dess främsta bidrag till dessa mål är följande: Turismen skapar arbetstillfällen och välstånd och den kommer att bli allt viktigare i detta avseende. Turismen genererar arbetstillfällen snabbt och till jämförelsevis låga kostnader. Genom turismen yppas möjligheter till anställning för olika grupper, såsom kvinnor och ungdomar, vilka på ett eller annat sätt kan befinna sig i ett ogynnsamt läge. Turismen hjälper till att åstadkomma ekonomisk och social sammanhållning och ger ofta mindre utvecklade och yttre regioner en verklig möjlighet att utvecklas ekonomiskt. Turismen kan medverka till att skydda och utveckla naturen och den kulturella miljön. Turismen sammanför européer, river murar och stärker den europeiska identiteten och visionen. Före utgången av detta decennium kommer de internationella besöken att ha ökat med omkring 100 miljoner, vilket innebär att turismen blir den största näringen i världen0 }. Europa behåller sin position som huvudresmål globalt sett. Turismen sysselsätter över 9 miljoner personer direkt (6 % av arbetsmarknaden) och många miljoner andra indirekt. Den utgör i genomsnitt 5,5 % av BNP och en tredjedel av tjänsteexporten. Denna nivå speglar en långvarig dominerande ställning på världsmarknaden. Europas historia, kultur, natur och folk har skapat en stark dragningskraft som lockar mycket stora mängder turister från andra länder. Dessa besökare har kunnat läggas till ett ansenligt antal européer, vilka traditionellt har varit storresenärer på kontinenten. Emellertid har hotet från växande konkurrens blivit allt tydligare och Europas marknadsandel har stadigt minskat under de senaste 20 åren. Resmål som de i södra och östra Asien samt i Nord- och Sydamerika håller på att bli mer och mer konkurrenskraftiga och de erbjuder infrastruktur, tjänster, anläggningar m. m. av högsta kvalitet. I vissa fall är Europas svar på denna konkurrens produkter med högre priser och sämre kvalitet. Ett antal problem som har att göra med kvalitet och professionalism fordrar både omedelbara och mer långsiktiga åtgärder. Dessa problem har orsakats av förnöjsamhet beroende på Europas ställning såsom det dominerande resmålet alltsedan turistnäringens snabba expansion inleddes på sextiotalet, brist på erkännande av turistnäringens vikt från statsmakternas sida i det förgångna, omoderna anläggningar och dålig infrastruktur på vissa särskilda typer av resmål, vilka behöver totalt moderniseras, en bransch som är heterogen och uppsplittrad, där de flesta företagen är små eller medelstora, vilket ofta leder till en mindre sammanhängande utformning av åtgärder och till en ineffektiv samordning på många nivåer, o) Se: World Tourism Organisation, International Tourism Overview -Highlights J 995, Madrid, 1996. ett stort antal underbranscher som i det förgångna inte har samarbetat på effektivaste sätt, för hög koncentration med avseende på både erbjudna produkter och resmål, vilket likriktning av produkter, överutnyttjande av vissa områden och leder till underutnyttjande av andra, begränsad användning av strategisk planering, slapp kontroll av utvecklingen och följaktligen negativa effekter på ofta känslig miljö och bebyggelse, en kortsiktig investeringskultur som har lett till en sämre förmåga att planera långsiktigt, brist på utbildningsmöjligheter samt avsaknad av en image för turistnäringen. Eftersom turismen rör sig över gränserna har ett antal av dessa problem uppenbart en EU- dimension såväl beträffande turistflöden som resmål. Detta framhävs ideligen genom förbättringar av de olika sätten att resa inom unionen ("att minska avstånden"), genom nya mönster för ägande turistföretag, genom ny teknik som möjliggör ett större produktsortiment samt genom andra faktorer som har att göra med fullbordandet av den inre marknaden. I detta sammanhang är det den allmänna uppfattningen att samtliga medlemsstater i varierande grad berörs av utvecklingen inom den europeiska turismen och att det finns ett tydligt behov pålokal, regional och nationell nivå samt på gemenskapsnivå av att vidta åtgärder som inriktas på frågorna om kvalitet och konkurrenskraft. Det är viktigt att poängtera att många av gemenskapens pågående program och insatser bidrar till att turismen utvecklas i olika avseenden, t. ex. den inre marknaden konkurrenspolitiken miljöpolitiken regionalpolitiken och politiken för sammanhållning transportpolitiken utbildningsprogrammen konsumentpolitiken kulturen forsknings- och utvecklingsprogrammen etc. Samtidigt som vederbörlig hänsyn tas till subsidiaritetsprincipen och det konstateras att huvudansvar och huvudsaklig kompetens beträffande turismen i alla dess verksamhetsaspekter förblir hos medlemsstaterna och de privata företagen, kan insatser på gemenskapsnivå tillföra ett betydande mervärde, i synnerhet inom följande områden: Insamling och spridning av forskningsresultat rörande turiststatistik, konsumtion av turisttjänster, trender, branschens värde etc. på gemenskapsnivå Tillhandahållande av marknadsundersökningar, såsom den om befintliga och framväxande marknader utanför gemenskapen, samt andra fackstudier inom områden där det anses finnas ett alleuropeiskt behov. Främjande av en rättslig, administrativ och ekonomisk miljö som stärker turismens utveckling. Samråd och samarbetsprojekt med berörda organ och offentliga förvaltningar. Genomförande av nyskapande åtgärder som behandlar specifika frågor inom olika tekniska områden. samverkan med medlemsstaterna och turistnäringen samt Framtagande och spridande av information om väl fungerande metoder, stimulans till att arbeta inom nätverk samt kunskapsöverföring. Mot bakgrund av de tidigare nämnda problem som turistnäringen står inför samt de möjligheter som följer av att nästa årtusende närmar sig, lägger kommissionen fram sitt förslag till det första fleråriga programmet för turism 1997 - 2000. AVSNITT L SAMMANHANG OCH OMFATTNING Detta förslag hänför sig till kommissionens arbetsprogram för 1996 där man tar upp gemenskapsåtgärder för att främja turismens kvalitet och konkurrenskraft. ^ Förslaget läggs fram mot bakgrund av gemenskapens specifika engagemang för turismen, vilket har blivit allt större sedan åttiotalets början. (3) Förslaget strävar efter att uppnå kontinuitet i gemenskapens verksamhet inom detta område. Samtidigt effektiviseras och fördjupas verksamheten genom förslaget, i och med att det tas större hänsyn till den europeiska turismen såsom en företeelse som har en betydande ekonomisk och social genomslagskraft. (4) Förslaget är berättigat eftersom verksamhet från gemenskapens sida till stöd för europeisk turism, i enlighet med subsidiaritetsprincipen, är i såväl EU: s som medlemsstaternas intresse samt motsvarar förväntningarna från både turistnäringen och turisterna. Alla åtgärder i förslaget har en gemensam nämnare: de utförs inte, eller kan inte utföras, på ett tillfredsställande sätt på lokal, regional eller nationell nivå. Dessutom har de som syfte att göra andra åtgärder från gemenskapens sida mer sammanhängande. Alla föreslagna åtgärder kommer att åstadkomma ett mervärde. (2) (3) (4) KOM(95) 512 slutlig av den 10 november 1995, s. 29. Rådets beslut 86/664/EEG av den 22 december 1986 om införande av en ordning för samråd och samarbete på turistområdet, EGT nr L 384, 31. 12. 1986, s. 52, Rådets beslut 89/46/EEG av den 21 december 1988 om ett handlingsprogram för ett Europaår för turism, EGT nr L 17, 21. 1. 1989, s. 53, Rådets beslut 92/421/EEG av den 13 juli 1992 om gemenskapens handlingsplan för stöd till turismen, EGT nr L 231, 13. 8. 1992, s. 26. Jfr Eurostat-GD XXIII, Tourism in Europe, Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer, Luxemburg, 1995 och Tourism in the European Union - Key figures 1994-95, Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer, Luxemburg, 1996. I förslaget har slutsatser arbetats in från samrådet om grönboken Unionens roll inom turistområde fs), som presenterades och diskuterades vid Forumet om europeisk turism den 8 december 1995(6), och hänsyn har tagits till utvärderingen av handlingsplanen, vilken grundade sig på en oberoende utvärdering som utfördes av en extern konsult(7). Förslaget ligger i linje med slutsatserna i kommissionens rapport till rådet om räddningstjänst, turism och energi, där det anges att åtgärder inom detta område "kan stärkas inom ramen för det system som för närvarande finns i fördraget"(8). Förslaget utgör ett svar på många av de önskemål som Europaparlamentet0^, Ekonomiska och sociala kommittén(10) samt senast Regionkommittén01} har haft. Deras önskemål har belyst den ökande uppmärksamhet som ges åt turismen, vilket skall ses mot bakgrund av turistföretagens allt kraftigare uttryckta oro inför de utmaningar som tillväxten och sysselsättningen innebär. Förslaget är även ett svar på turisternas behov samt behovet av att skydda naturskatter och kulturarv. Förslaget, som har stöd i artikel 23 5 i fördraget, har som syfte att upprätta ett flerårigt program för europeisk turism (Philoxenia), för en tid av fyra år med början den 1 januari 1997. Förslagets slutliga mål är att förbättra den europeiska turismens kvalitet och konkurrenskraft för att bidra till tillväxt och sysselsättning. För att se till så att tillvägagångssättet blir koncentrerat och att de olika åtgärderna blir sammanhängande är detta mål uppdelat i fyra mellanliggande mål och sju närliggande mål, vilka presenteras i programmodellen nedan. Tabellen illustrerar det föreslagna programmet med avseende på hur målen kompletterar varandra och den nära kopplingen mellan mål och motsvarande åtgärder. (5) (6) (7) (8) (9) (10) 01) KOM(95)97 slutlig av den 4 april 1995. Se arbetsdokumentet från GD XXIII med titeln "Samråd på grundval av grönboken - ytterligare ett steg mot framgång för gemenskapens åtgärder för turismen", Forumet om europeisk turism, 1995. Rapport om utvärderingen av gemenskapens handlingsplan för stöd till turismen 1993-1995, KOM(96) 166 slutlig, 1996. Jfr SEK(96) 496 slutlig av den 2 april 1996, s. 6. Jfr resolutionen om turismen inför år 2000 (EGT nr C 44, 18. 1. 1994, s. 61), resolutionen om kommissionens rapport om gemenskapens åtgärder som berör turismen (EGT nr C 18, 23. 1. 1995, s. 159) samt betänkandet om unionens roll inom turistområdet (PE 215. 091/def. ) av den 25 januari 1996. Jfr yttrandet på eget initiativ om turism av den 4 augusti 1994 (CES 453/94), EGT nr C 393, 24. 9. 1994, och yttrandet om kommissionens grönbok om unionens roll inom turistområdet (CES/976/95), EGT nr C 301, 13. 11. 1995, s. 68. Se yttrandet om kommissionens grönbok om unionens roll inom turistområdet av den 16 november 1995 (CdR 376/95). PROGRAMMODELL Slutligt mål Mellanliggande mål Närliggande mål Åtgärdei Att förbättra den europeiska turismens kvalitet och konkurrenskraft för att bidra till tillväxt och sysselsättning A. Att förbättra kunskaperna inom turistområdet 1. Att ta fram information om turism 2. Att förmedla turistinformation från andra källor 3. Att underlätta utvärderingen av gemenskaps åtgärder som berör turism Ett europeiskt statistiksystem för turism Undersökningar,utre dningar och käll- och fältstudier Ett europeiskt nätverk för forskning och dokumentation om turism Att upprätta ett rättsligt och ekonomiskt övervakningssystem B. Att förbättra de rättsliga och ekonomiska villkoren för turismen 1. Att stärka samarbetet med medlemsstaterna, turistnäringen och övriga intressenter Att anordna och följa upp fastställda möten (tekniska/ ämnesinriktade möten, rundabords- samtal, europeiska forum) C. Att öka den europeiska turismens kvalitet 1. Att främja livskraftig turism Nätverk för lokala initiativ Miljölednings system Europeiska pris 2. Att undanröja hinder för turismens utveckling Att fastställa hinder och utveckla lämpliga motåtgärder D. Att öka antalet turister från länder utanför gemenskapen 1. Att marknadsföra Europa som resmål Att stödja fleråriga marknadsförings- kampanjer Programmet omfattar stimulerande åtgärder som kompletterar och stöder åtgärder som genomförts inom ramen för gemenskapens andra handlingslinjer och program(12) (se tabell nedan) liksom åtgärder som genomförts på nationell nivå(13). Att detta sker i enlighet med subsidiaritetsprincipen kan säkerställas genom att urvalskriterierna utformas så att man undviker åtgärder som inte säkrar gemenskapens mervärde. För att programmet skall bli framgångsrikt är det av största vikt med partnerskap, samarbete och samråd med medlemsstaterna och turistnäringen. (12) Jfr. kommissionens årsrapporter om gemenskapens åtgärder som berör turismen. KOM(94) 74 slutlig av den 6. 4. 1994 och KOM(96) 29 slutlig av den 5. 2. 1996. (13) Jfr. OECD:s årsrapporter om turiståtgärder och internationell turism {Tourism policy and international tourism ). Mellanliggande/närliggande mål for Fhiloxenia-pro grammet Åtgärder inom andra gemenskapspolitiska områden**' med intresse for turismen Kompletterande åtgärder (fleråriga turistprogrammet) Mervärde GEMENSKAPENS ÅTGÄRDER FÖR TURISM A. Att förbättra kunskaperna inom turistområdet B. Att förbättra de rättsliga och ekonomiska villkoren för turismen C. Att öka den europeiska turismens kvalitet Cl Att främja livskraftig turism C. 2 Att undanröja hinder för turismenns utveckling D. Att öka antalet turister från länder utanför gemenskapen D. 1 Att marknadsföra Europa som resmål Insamling och spridning av harmoniserad statistik (Arbetsprogram om gemenskapsstatistik) - Rådets beslut om insamling av statistisk information rörande turism (4,5 milj. ecu 1995-1997) - Olika gemenskapsprogram och politiska området (t. ex. konsumenter, den inre marknaden, miljö, transport, sysselsättning, utbildning och FoU) - Strukturfonderna (ERUF mål 1: 3313 milj. ecu för 1994-1999, mål 2: 491 milj. ecu för 1994-1996, mål 5b: 788 milj. ecu för 1994-1999, (ESF 12, av vilka 462 milj. ecu från ERUF, resten från EUGFJ**"*, mål 6: för 1995-1999 (34,9 milj. ecu), ESF: 360 milj. ecu för 1994-1999) - Gemenskapsinitiativ^**3 - Gemenskapens femte åtgärdsprogram för miljön (total budget 400 milj. ecu), kust områden och turism (650 000 ecu för 1994). - Forskningsprojekt om miljöskydd och - vård av det kulturella arvet i Europa (4,419 milj. ecu för 1994). Skydd av det kulturella arvet (7,195 milj. ecu för 1994) - Europeiskt statistiksystem för turism - Undersökningar, utredningar och käll- och fältstudier - Europeiskt nätverk för forskning och dokumentation om turism - Rättsligt o. ekonomiskt ö vervakningssy stem - Anordna och följa upp fastställda möten med medlemsstaterna, turistnäringen och andra intressenter (tekniska/ämnesinriktade möten, rundabordssamtal, europeiska forum) - Jämförbara, aktuella, mer lättillgängliga och användarvänliga uppgifter och informationer - Utnyttja synergieffekter - Öka effekten av gemenskapsåtgärder som berör turismen - Förbättra europeiskt samarbete och samråd - ö ka kunskaperna om gemenskapsåtgärder som berör turismen - Förbättra överenstämmelsen mellan åtgärder - Nätverk för lokala initiativ - Miljöledningssystem - Europeiska pris - Effektivisera genomförandet av begreppet hållbar utveckling, överföring och spridning av de bästa metoderna - Öka kunskaperna om frågor som rör hållbar utveckling Helios II ("Turism för alla") - Främja de bästa metoderna - Underlätta rörlighet, främja solidaritet - Överföra de bästa metoderna / » m ^ o U. ^ u s J ». „~-~ u ^ - x- +,,. ;,. „,„„ vrw - Stödja fleråriga marknadsföringskampanjer r/o/:\ i o < T i o o£ - Marknadsföra Europa som ett attraktivt resmål tillsammans med nationella kampanjer ("O (. ) Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket. Majoriteten av gemenskapsinitiativen, förutom RETEX, anser att relevanta åtgärder för turism är berättigade till stöd. För att det föreslagna programmets planerade åtgärder skall bli så effektiva som möjligt läggs stort värde vid att de i princip skall fungera i samverkan med partnerskap som arbetsform. De föreslagna åtgärderna fokuserar på det tekniska tillvägagångssättet i syfte att möjliggöra undersökningar och studier av allmänt intresse till förman för den europeiska turismen, främja ett utbyte av erfarenheter och bästa tillvägagångssätt, såväl mellan ansvariga myndigheter som turistaktörer i medlemsstaterna, stimulera verksamhet och projekt av europeisk dimension, som kan fungera som demonstrationsexempel och användas som en förebild för hela gemenskapen. För att säkerställa en god och effektiv ledning av programmet kommer kommissionen att noggrant utvärdera alla åtgärder som vidtagits. Kommissionen väljer ut ett antal indikatorer04) som skall tillgodose att programmet genomförs, övervakas och utvärderas så effektivt som möjligt. Dessa skall analysera åtgärdernas effektivitet utifrån lönsamhetskriterier, stärka förfaranden när det gäller urval och övervakning av undersökningar och projekt, utnyttja prestationskriterier för alla slags planerade åtgärder, där de sätts i samband med målen de avser. Under programmets gång kommer övervakningsrapporter att utarbetas och efter programmet skall slutliga utvärderingsrapporter göras externt. Arbetet med att stärka samrådsprocessen (där såväl medlemsstater, turistnäring och andra berörda parter deltar) skall också bidra till att programmet övervakas och genomförs mer öppet och effektivt. AVSNITT IL MÅL OCH FÖRESLAGNA ÅTGÄRDER A. Att förbättra kunskaperna om turism Det behövs tillförlitlig information för att riktiga beslut skall kunna fattas, såväl när det gäller den privata sektorns investeringar som de åtgärder som den offentliga sektorn utvecklar. Detta är särskilt tydligt inom turismen, med dess ständigt ökande tillväxt, dess instabilitet, dess gränsöverskridande karaktär och dess eventuella följdverkningar (negativa såväl som positiva). Ofta är en stor del av den befintliga informationen utspridd och förmedlas varken på rätt sätt eller utnyttjas till fullo. En effektiv spridning av redan insamlade uppgifter är också något som prioriteras i detta program. Det krävs många olika slags information för att förbättra kunskaperna om europeisk turism. Det kan vara jämförbar statistik för att möjliggöra tillförlitliga undersökningar och analyser av uppgifter som rör den alleuropeiska turismen, utgifter, flöden, tendenser, former av turism etc, (14) Jfr. punkt 9. 3 i redovisningen av budgetkonsekvenserna som bifogas förslaget. 9 marknadsundersökningar för att fastställa och bedöma befintliga och framväxande marknader, forskningsbaserad teknisk information som kan bidra till en utveckling/styrning av turismen, tillämpad teknisk information om goda tillvägagångssätt, ledningsfrågor, demonstrations projekt, nya arbetsmetoder etc, konsumentinformation om kvalitetskrav, turistnäringens prestationer etc. Denna information är nödvändig för en mångfasetterad grupp av olika sektorer och organisa tioner som arbetar med turistfrågor. Denna grupp omfattar ministerier, nationella turistorgani sationer, regionala och lokala myndigheter, den privata sektorn, branschorganisationer, universitet, forskningsinstitut osv. En stor del av denna information finns fortfarande inte på europeisk nivå. Förbättrade kunskaper om turismen på europeisk nivå kommer att göra det lättare att analysera turismen som ett mer allmänt fenomen, att säkerställa en samordning av relevant information och att möjliggöra en systematisk utvärdering av gemenskapsåtgärder som berör turismen. Genom en sådan övergripande strategi kan kommissionen effektivisera sin turistrelaterade verksamhet och bidra till att beslutsfattarna får en ökad förståelse för turistfrågor. En central del i detta informationsarbete är att sprida redan tillgänglig information. A. I Att ta fram information om turism Kommissionen har sedan 1990 samarbetat med EU:s och Efta:s medlemsstater i denna fråga, vilket har resulterat i betydande framsteg. Det gäller i första hand utvecklingen av statistiska indikatorer för turismen och i andra hand upprättandet av ett särskilt statistikprogram som omfattar hela gemenskapen. Direktivet från 1995(15) om insamling av statistisk information rörande turism lägger grunden till ett europeiskt statistiksystem för turism. Detta direktiv genomförs nu av medlemsstaterna med kommissionens stöd. Avsikten är att detta skall utvecklas ytterligare genom att uppgifterna blir mer lättillgängliga och användarvänliga. Dessutom skall en ny årlig turistundersökning ingå i "Eurobarometer" och detta kommer att innebära ännu fler allmänna uppgifter som kan komplettera de uppgifter som direktivet redan har givit upphov till. Ytterligare undersökningar kommer att göras efter en närmare behovsanalys av lämplig inriktning och utföras i samarbete med berörda branschorganisationer där det kan vara relevant. (,5) EGT nr L 291, 6. 12. 1995 10 Åtgärder: Att stärka det europeiska statistiksystemet när det gäller turism samt verka för att tillförlitliga och aktuella uppgifter blir mer lättillgängliga. Att genomföra undersökningar, utredningar och kall- och fältstudier utifrån turistnäringens behov. A. 2 Att formedla turistinformation från andra källor Den tekniska turistinformationen tillhandahålls av många organisationer. Denna framställs av lokal a/regional a/nationellaturistorganisationer,nationella/europeiskayrkessammanslutningar, större företag, forskningscentrum, expertorganisationer, dokumentationstjänster och internationella organisationer som Världsturistorganisationen, OECD, Unesco och Europa rådet. En stor del av denna information kan vara svår att nå och sprida på ett effektivt sätt och därför kommer den inte alltid allmänheten till godo. Avsikten är att upprätta ett europeiskt forsknings- och dokumentationsnätverk som skall samla in befintlig information, så att den kan spridas till vidare kretsar. Detta nätverk skall ha följande uppgifter: Att utveckla en omfattande databas för publikationer och annan information rörande turismen. Att vara en central för all EU-information om turism. Att förmedla andra relevanta uppgifter enligt överenskommelse med berörda del tagande organisationer. Att fungera som en rådgivningstjänst för dem som söker specialistrådgivning. Nätverket skall vara en knutpunkt för en rad olika leverantörer och via elektroniska eller andra medel möjliggöra att forskningen i högre grad når ut till alla intresserade parter. Det skall framför ajlt delta i arbetet med att fastställa vilka frågor som ännu inte har undersökts tillräckligt, så att lampliga åtgärder kan vidtas av kommissionen, inleda ytterligare åtgärder för att behandla eventuellt uppkomna problem, säkerställa att den forskning som framställs på gemenskapsnivå är kompletterande, undviker dubbelarbete och utnyttjar tillgängliga uppgifter och resurser på bästa sätt. 11 Åtgärd: Att upprätta ett europeiskt nätverk för forskning och dokumentation om turism. A. 3 Att underlätta utvärderingen av gemenskapsåtgärder som beror turismen Många åtgärder inom andra gemenskapsprogram berör turismen och är av stor betydelse för turistnäringen. Men eftersom turismen inte är någon central fråga för dessa program, bedöms den inte alltid så effektivt som skulle kunna vara möjligt. Med tanke på turismens mångskiftande natur kan många av gemenskapsåtgärdernas instrument komma att påverka turistnäringen i stor omfattning. Det är inte alltid som dessa effekter går att förutse exakt och på lång sikt kan detta bidra till att minska Europas konkurrenskraft. Samordningen av de olika program som berör turismen bör fortgå och stärkas i enlighet med gällande regler och interna procedurer. Detta förslag syftar till att förbättra effekterna av lagstiftning och instrument som påverkar turismen direkt och indirekt och gör det möjligt att bedöma om vissa åtgärder är lämpliga och att reagera inom ramen för den vanliga beslutsprocessen, att säkerställa en samordning av gemenskapens åtgärder som helhet, att skapa ökad effektivitet när dessa åtgärder omsätts i praktiken. Tyngdpunkten kommer att läggas på insamling, urval och spridning av information genom upprättande av ett rättsligt och ekonomiskt övervakningssystem som gör det möjligt för kommissionen att i samarbete med alla berörda parter noggrant övervaka effekten av de olika gemenskapsinstitutionernas turistnäringens konkurrenskraft. förslag och beslut på den europeiska De många olika slags åtgärder som berör turismen är tillräcklig anledning för att inrätta ett system av det här slaget, som dessutom skulle höja medvetenheten om gemenskapens verksamhet och underlätta strategiska beslut för turistaktörer inom såväl den offentliga som den privata sektorn. Åtgärd: Att upprätta ett rättsligt och ekonomiskt övervakningssystem som gör det möjligt att systematiskt utvärdera gemenskapsåtgärder som berör turismen. Sammanfattningsvis kommer gemenskapens åtgärder för att förbättra kunskaperna om turism att innebära fem huvudsakliga fördelar: En effektiv förmedling av den information som för närvarande finns på många olika nivåer. 12 En enklare analys av de verkliga behoven inför fortsatta undersökningar. Minskat dubbelarbete och större komplementaritet inom forskning som utförs på gemenskapsnivå. Opartisk framställning och spridning av information. Ökad multiplikatoreffekt genom stordriftsfördelar. B. ATT FÖRBÄTTRA DE RÄTTSLIGA OCH EKONOMISKA VILLKOREN FÖR TURISMEN B. 1 ATT STÄRKA SAMARBETET MED MEDLEMSSTATERNA, TURIST NÄRINGEN OCH ÖVRIGA INTRESSENTER En förutsättning för att öka den europeiska turismens konkurrenskraft är att säkerställa en "turistvänlig" miljö. I stora drag skulle detta kunna beskrivas som en miljö där man inser turismens betydelse, där lämpliga åtgärder genomförs och där man fullt ut beaktar andra rätts liga och ekonomiska instrument som berör turismen. Turismens skiftande natur innebär att den omfattar olika slags verksamhet inom mer än 100 olika branscher, så att turisternas utgifter fördelas över hela ekonomin. Företagen omfattar såväl ett fåtal stora multinationella företag som ett enormt antal små och medelstora företag. Dessutom gäller vissa andra aspekter för turismen, eftersom näringen i hög grad är beroende av såväl offentliga anläggningar som infrastruktur. Ingen av de aktörer som ägnar sig åt turismen kan därför oberoende av andra skapa denna "turistvänliga" miljö. För att uppnå framgång är de till viss del beroende av att det upprättas och utvecklas partnerskap, som skär tvärs igenom olika nivåer och sektorer och för dem samman. För närvarande är det ofta svårt för aktörer och organisationer att åstadkomma och påverka dessa partnerskap, eftersom turistnäringen uppvisar en sådan mångfald och det sällan finns välutvecklade vertikala och horisontella förbindelser mellan och inom sektorer. Inom många olika nivåer och sektorer av turismen har partnerskapen endast tillämpats i begränsad omfattning och har ännu inte kommit att bli ett allmänt spridd princip. Med tanke på antalet berörda organ och de synergieffekter de skulle kunna åstadkomma om de samarbetade mer effektivt, finns det ett tydligt behov att stimulera till samarbete och samordning. Gränsöverskridande partnerskap innebär en verklig möjlighet att inleda denna process på europeisk nivå. Tanken med detta förslag är att i första hand försöka utveckla följande områden: En utökad funktion för Rådgivande kommittén, som inrättades 1986 för att underlätta informationsutbyte, rådgivning och samarbete, så att den kan bistå kommissionen med att genomföra programmet. Regelbundna möten med etablerade huvudaktörer inom turistnäringen för att främja offentliga/privata partnerskap på nationell, regional och lokal nivå. Ämnesspecifika möten om olika tekniska frågor med företrädare från de viktigaste europeiska organisationerna och/eller ledande företag i Europa. 13 Särskilda arbetsgrupper med experter från olika organisationer för att säkerställa effektivt tekniskt bistånd när delar av detta program skall genomföras. Avsikten med detta system är att utgå från den sektorsspecifika infallsvinkel som ofta tillämpas inom turismen, så att de berörda parterna med gemensamma ansträngningar kan åstadkomma bättre resultat och finna lösningar på aktuella problem. Dessutom kan ett sådant samarbete innebära reella möjligheter att angripa gemensamma problem som återkommer i många eller alla medlemsstater. Om detta tillvägagångssätt kombineras med kommissionens sakkunskap och andra särskilda åtgärder inom detta och andra program, skulle de positiva effekterna kunna bli avsevärda. Även om detta program i första hand gäller den europeiska turismens konkurrenskraft finns det att behov att behandla andra mer allmänna frågor, som den så kallade sexturismen, som alltjämt har en negativ inverkan på turistnäringens image. Med tanke på detta såväl som omvärldens stora oro inför den fortgående organiserade "sex turismen" med barn, bör särskild vikt läggas vid att man utvecklar och stärker turistsektorns etiska regler och själ vsanerande åtgärder mot denna inriktning av turismen, samtidigt som man vidtar olika förebyggande åtgärder. Åtgärd: Att anordna och följa upp fastställda möten med berörda parter för att stärka samarbetet på europeisk nivå och öka medvetenheten om gemenskapens initiativ (tekniska/ämnesinriktade möten, rundabordssamtal, europeiska forum). C. ATT ÖKA DEN EUROPEISKA TURISMENS KVALITET Eftersom det redan finns andra gemenskapsåtgärder som har beaktat vissa turistfrågor inom ramen för deras ansvarsområde, prioriteras här först och främst en livskraftig turism och undanröjande av hinder för turismens utveckling. Cl Att främja en livskraftig turism Turismen skiljer sig till stor del från andra europeiska näringar. Först och främst är turist verksamheten utspridd och omfattar alla unionens regioner. Dessutom är turistattraktionerna ofta koncentrerade till vissa områden, som utnyttjas intensivt under turistsäsongen och står under hård press när det gäller utveckling. För att turismen skall utvecklas framgångsrikt, framför allt när det gäller lokal utveckling och skapande av arbetstillfällen(16), måste de ansvariga kunna styra dess tillväxt. På lång sikt är endast ett tilltalande utbud av tjänster i områden med lockande natur och kultur tillräcklig garanti för en livskraftig utveckling av turismen. Det är därför nödvändigt att Europas naturskatter och kulturarv utnyttjas betydligt mer förnuftigt. (16) Jfr. kommissionens meddelande En europeisk strategi för att främja lokala utvecklings- och sysselsättningsinitiativ, EGT nr C 265, 12. 10. 1995, s. 3. 14 Det är av största vikt att man satsar på en varaktig utveckling inom den europeiska turismen. Dennafrågahar särskilt uppmärksammats av andra gemenskapsprogram, framför allt dem som berör miljö och kultur. Vederbörlig hänsyn kommer att tas till European Spatial Development för geografisk utveckling"), där en av Perspective huvudprioriteringarna är en förnuftig och bärkraftig styrning av natur- och kulturarv. ("Den europeiska planen Här bör man också beakta de särskilda omständigheter som gäller för de länderna som får stödja från sammanhållningsfonden. Detta gäller framför allt deras mindre utvecklade regioner, där turismen ofta ses som en av de centrala frågorna i utvecklingspolitiken. När följande åtgärder genomförs kommer därför dessa regioners särskilda behov att beaktas. En strategisk och samordnad planering på lämplig nivå kan tillsammans med användningen av olika tekniska "redskap" för särskilda problem utgöra ett viktigt bidrag till en varaktig och balanserad utveckling av turismen. Även om det har bedrivits mycket forskning om hur man skall kunna utveckla en mer livskraftig turism, behöver det fortfarande göras mycket för att främja en praktisk tillämpning av begreppet. På lokal nivå kan en rad olika metoder tillämpas för att turismens utveckling skall bli förenlig med ett skydd av naturskatter och kulturarv, vilket bidrar till att angripa problemet med en koncentration av turismen i tid och rum. För att dessa redskap skall bli mer effektiva bör särskild vikt läggas vid följande aspekter: Tillgång till sakkunskap som utvecklats utanför det berörda området, erfarenhetsutbyte och kunskapsöverföring. Regelbundna rapporter om turismens inverkan på natur och kultur med hjälp av fortlöpande systematiska observationer. Aktiverande av lokalbefolkning såväl som turistintressenter i arbetet att fastställa och genomföra åtgärder för att utveckla turismen. Man bör därför främja föredömliga lokala initiativ som är inriktade på en hållbar styrning av besöksströmmarna, och samtidigt stimulera till nätverkar mellan dessa initiativ. Detta skulle möjliggöra en effektiv spridning av bästa tillvägagångssätt mellan olika regioner eller länder. Mervärdet för dessa åtgärder består i spridning av bästa tillvägagångssätt och multi- plikatoreffekterna, som kommer att utvecklas genom nätverksarbete. Dessutom är det viktigt att stimulera enskilda aktörer eller grupper av aktörer att vidta åtgärder för den omedelbara närmiljön. Stimulansåtgärder kan bidra till att man börjar använda nya, goda tillvägagångssätt för att skapa en livskraftig turism, till exempel när det gäller att införa miljöledningssystem på turistorterna. Slutligen skulle utvecklingen av en livskraftig turism främjas av stimulerande konkurrens mellan de olika resmålen. Instiftandet av ett "Europeiskt Pris för turism och miljö" (som skall delas ut vartannat år) kommer att bidra till att de bästa initiativen upptäcks och uppmärksammas. Därigenom kan såväl turistnäringens aktörer som den breda allmänheten bli mer medvetna om vikten av att använda natur- och kulturresurser med förstånd. Även om sådana konkreta och målinriktade åtgärder är begränsade till turismen, skulle de säkerställa att begreppet "en varaktig utveckling av turismen" verkligen omsätts i praktiken. 15 Åtgärder: Att främja lokala initiativ som är inriktade på en god styrning av besöks strömmar och stimulera till att det upprättas ett nätverk mellan dem. Att stödja införandet av miljöledningssystem på turistorterna. Att instifta ett europeiskt pris för turism och miljö (som skall delas ut vartannat ar). C. 2 Att undanröja hinder för turismens utveckling Frågan om kvalitet gäller i hög grad om turisten kan ta del av ett mångskiftande utbud av tjänster. Med sin stora mångfald av kulturer, landskap, historiska händelser och folkslag har Europa en väldig dragningskraft. Under de senaste åren har flera olika faktorer påverkat turismens utveckling. Det kan till exempel vara ökad disponibel inkomst, större självständighet, mer fritid, fler kortsemestrar, turisternas ökade anspråk efterhand som de utforskar nya regioner och vill ha större variation när det gäller semesterutbud och möjliga semesteraktiviteter. Detta har stimulerat till en utveckling av turismen och resulterat i en rad olika former av turism (hälsoturism, affärsturism, kulturturism, landsbygdsturism, stadsturism etc. ) Dessa har emellertid svårt att passa in i turistsystemet. För att undanröja hindren för dessa turistformer skall åtgärderna bestå i att man fastställer dessa hinder och bedömer vilken betydelse de kan ha. På så sätt kan man sedan utveckla projekt som kommer att tillhandahålla överförbara lösningar för hela Europa. En vidareutveckling av dessa turistformer innebär en rad nya fördelar för den europeiska turismen: Ett tillfredsställande av turisternas nya behov och krav. Olika lösningar på problemen med en koncentration av turister i tid och rum. Utveckling av vissa regioner och områden inom unionen. Stöd till traditionell turistverksamhet. Upprättande av nya yrken och tjänster. Dessutom skulle en sådan åtgärd kunna bidra avsevärt till att förbättra den europeiska turismens konkurrenskraft i sin helhet, eftersom den både demonstrerar den stora variationen i utbudet av europeiska turistprodukter (flertalet av de amerikanska turisterna kommer 16 exempelvis till Europa framför allt av kulturella skäl) och eftersom den skulle kunna innebära att en större andel av världsmarknaden erövrades (till exempel när det gäller affärsturism, hälsoturism). En annan fråga där man skulle kunna nå framgångsrika resultat i hela gemenskapen är att göra turismen tillgänglig för vissa befolkningsgrupper (unga, äldre och handikappade). I detta sammanhang är det nödvändigt att vara lyhörd för de önskemål som särskilt framförs av dessa "turistkategorier" för att turismen skall mer tillgänglig för dem. Genom att undanröja olika fysiska och psykiska hinder för deras rörlighet kan gemenskapens åtgärder bidra till att turismen utökas till att omfatta också dessa "kategorier". Att tillfredsställa dessa turistgruppers särskilda behov kan till väsentlig del bidra till att öka den europeiska turismens kvalitet samt till att stärka solidariteten mellan unionens med borgare. Gemenskapens åtgärd kommer att inriktas på att fastställa de problem dessa grupper möter när det gäller att ta del av turismen, samt att utveckla projekt som kommer att tillhandahålla nyskapande och överförbara lösningar. Inom båda dessa områden kan gemenskapens åtgärd medföra betydande mervärde, eftersom den gäller frågor som rör alla medlemsstater. Här är det viktigt att understryka att liknande åtgärder med framgång har genomförts inom ramen för handlingsplanen för turism. Åtgärd: Att fastställa vad som på europeisk nivå utgör de huvudsakliga hindren för olika former av turism och specifika turistkategorier (såsom unga, äldre och handikappade) samt utveckla lämpliga motåtgärder. D. ATT ÖKA ANTALET TURISTER FRÅN LÄNDER UTANFÖR GEMENSKAPEN Dl. Att marknadsfora Europa som resmål Åtgärder som riktas till särskilda marknader, där det gäller att marknadsföra Europa som resmål, är ett viktigt led i arbetet att locka turister från länder utanför gemenskapen till vår kontinent. Den offentliga sektorn har en tydlig och etablerad roll när det gäller att marknadsföra turismen. Detta kan genomföras på lokal eller regional nivå, såväl som på nationell eller gräns överskridande nivå. Inom den offentliga sektorn anses det nödvändigt att stödja den privata sektorn, i första hand eftersom turistnäringen är så mångskiftande och fördelar sig på flera olika sektorer, som kan förhindra att marknadsföring eller specifika budskap effektivt når ut till marknader i länder utanför gemenskapen. Denna roll uppbärs i de flesta fall av de nationella turistorganisationerna, som bedriver egna marknadsföringskampanjer. 17 Även om det är självklart att de nationella turistorganisationerna arbetar för att marknadsföra ett land och dess regioner, bör de också kunna arbeta effektivt tillsammans för att marknadsföra ett "överstatligt" resmål. "Europa" accepteras som ett sådant resmål, både av etablerade marknader, som USA, och andra med en snabb ökningstakt, som Japan. För närvarande har varje medlemsstat sina egna marknadsföringskampanjer. Samtidigt fort sätter European Travel Commission (ETC) med sina kampanjer, som emellertid täcker betydligt fler länder än unionens medlemsstater. Det är just därför som det skulle behövas kampanjer och andra stödåtgärder på unionsnivå, som skulle understryka Europas dragningskraft och i högsta grad gagna turistnäringen inom EU. Syftet med sådana åtgärder skulle inte vara att ersätta de enskilda ländernas marknads föringsarbete eller att förse något land med särskilt marknadsföringsmaterial. Syftet är snarare att uppmärksamma Europas stora mångfald och uppvisa de väldiga möjligheter som erbjuds besökare från länder utanför gemenskapen. Man kan också konstatera att de högtidligheter och evenemang som kommer att äga rum före och under år 2000 kommer att innebära avsevärda möjligheter att öka antalet turister från länder utanför gemenskapen. Den föreslagna åtgärden kan därför beskrivas som ett kompletterande ramverk för såväl medlemsstaternas som den privata sektorns enskilda åtgärder. Dessaorganisationer vill kanske också komplettera de EU-övergripande åtgärderna med sin egen marknadsföring. fÅtgärdema kommer att grundas på följande principer: Mer långsiktig filosofi och förpliktelse. Ett målinriktat tillvägagångssätt, med några få väldefinierade åtgärder. Stimulerande av partnerskap inom turistnäringen. EU-medel skall fungera som "investeringskapital" som kan stimulera till ytterligare finansiellt stöd (sponsorskap) och därigenom skapa mervärde. Kommissionen kommer att arbeta i nära samarbete med nationella turistorganisationer och andra organ som marknadsför europeisk turism (t. ex. ETC) när det gäller följande frågor: Att fastställa allmänna riktlinjer för marknadsföring. Att utveckla och genomföra gemensamma handlingsstrategier. Att utvärdera åtgärder, inklusive sidoeffekter, när det gäller marknadsföring på andra nivåer. 18 Samarbetet mellan kommissionen och dess partner bör formaliseras i ett ramavtal som fast ställer villkoren för sådan marknadsföring. För att åstadkomma största möjliga effektivitet är kommissionens deltagande i ett sådant samarbete beroende av att alla partner är eniga om att beslut skall fattas med kvalificerad majoritet. Åtgärd: Att tillsammans med sponsorer stödja fleråriga marknadsföringskampanjer i länder/områden i utveckling med stor utresande turism 19 Förslag till RÅDETS BESLUT om ett första flerårigt program för stöd till europeisk turism Philoxenia-program met (1997-2000) (Text av betydelse för EES) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 235 i detta, med beaktande av kommissionens förslag(1), med beaktande av Europaparlamentets yttrande(2), med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande(3), med beaktande av Regionkommitténs yttrande(4), och med beaktande av följande: Mot bakgrund av turismens växande betydelse och dess natur är det ett faktum att den kan bidra till att uppnå gemenskapens mål och i synnerhet till tillväxt och sysselsättning, till en förstärkning av den ekonomiska och sociala sammanhållningen och till främjandet av den europeiska identiteten. Gemenskapens åtgärder bör främja den europeiska turismens kvalitet och konkurrenskraft, genom att samtidigt förena tillfredsställelse av turisternas behov och ett rationellt utnyttjande av natur-, infrastruktur- och kulturresurser, vilket bidrar till en stabil och hållbar utveckling för turismen. Den 13 juli 1992 antog rådet beslut 92/421/EEG(5) om gemenskapens handlingsplan för stöd till turismen (1993-1995), som löpte ut den 31 december 1995. O) (2) (3) (4) (5) EGT nr L 231, 13. 8. 1992, s. 26. 20 Inom ramen för det beslutet har kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén lämnat årsrapporter om gemenskapens åtgärder som berör turismen för 1993 och 1994. Inom ramen för det beslutet har kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén lämnat en utvärderingsrapport, tillsammans med en extern revision, om genomförandet av handlingsplanen för stöd till turismen. Kommissionen har antagit en grönbok om unionens roll inom turistområdet som gav upphov till ett intensivt och brett samråd vars slutsatser, som lades fram vid forumet om europeisk turism den 8 december 1995, visar att det råder samförstånd om möjligheten att säkerställa kontinuiteten hos gemenskapens åtgärder för turismen, om behovet av att de rationaliseras och om möjligheten att fördjupa dem. Såväl Europaparlamentet, i sina resolutioner av den 18 januari 1994(6), den 15 december 1994(7) och den 13 februari 1996(8), som Ekonomiska och sociala kommittén, i sina yttranden av den 15 september 1994(9) och den 14 september 1995(10), har bekräftat behovet av att förstärka gemenskapens åtgärder för stöd till turismen och har efterlyst en tydlig strategi för turism på medellång och lång sikt. Regionkommittén har i sitt yttrande av den 16 november 1995(11) anfört att ett mer aktivt och bättre samordnat bidrag från gemenskapen är nödvändigt för att hantera turismens dynamiska utveckling och omfattningen av verksamheten inom turistnäringen. Det är nödvändigt att de åtgärder som genomförs enligt programmet stämmer överens med och kompletterar gemenskapens övriga program och initiativ som berör turismen. Kommissionen bör biträdas av den rådgivande kommitté som inrättades genom rådets beslut 86/664/EEG(12). Den kommitté som inrättades genom artikel 3. 2. i beslut 92/421/EEGbör därför upplösas. Genom samordning och samarbete bidrar de åtgärder som fastställs i detta beslut och som är förenliga med subsidiaritetsprincipen, som fastställs i artikel 3b andra stycket i fördraget, till att höja värdet på de ansträngningar som bedrivs av berörda grupper på lokal, regional, nationell och internationell nivå, så att det blir möjligt för europeisk turism att överbrygga sina svagheter och uttnytta sin stora potential. En förbättring av kunskaperna inom turistområdet bör främjas av gemenskapen för att beslutsfattarna bättre skall kunna planera sina strategier och bedöma effekten av genomförandet. (6) (7) (8) (9) (10) (11) (12) EGT nr C 44, 14. 2. 1994, s. 61. EGT nr C 18, 23. 1. 1995, s. 159. EGT nr C EGT nr C 393, 31. 12. 1994, s. 168. EGT nr C 301, 13. 11. 1995, s. 68. EGT nr C EGT nr L 384, 31. 12. 1986, s. 52. 21 Genom ett utökat samarbete bör "turismvänliga" lagstiftningsmässiga och finansiella ramar säkras för att stimulera den europeiska turismens insatser. Gemenskapen bör stärka den europeiska turismens kvalitet genom nyskapande och stimulerande åtgärder, samtidigt som livskraftig turism främj as och hinder för turismens utveckling undan röj s. Marknadsföring av Europa som turistmål bör bidra till att antalet turister från tredje länder ökar. Programmet bör vara öppet för de associerade länderna i Central- och Östeuropa samt Cypern och Malta mot bakgrund av turismens betydelse för dessa länder. Särskild uppmärksamhet kommer att riktas mot de åtgärder och initiativ som har tagits inom turistområdet inom ramen för samarbetet mellan Europeiska unionen och medelhavsländerna, vilket avspeglas i deklarationen och arbetsprogrammet som antogs i Barcelona den 27 och 28 november 1995. Med hänsyn till utvärderingen av genomförandet av den tidigare handlingsplanen för stöd till turismen och de erfarenheter som gemenskapen hittills har uppnått inom området är det därför nödvändigt att anta ett flerårigt program för en tyraårsperiod och att tilldela tillräckliga resurser för att nå målen. Fördraget innehåller inga andra befogenheter för antagande av detta beslut än de som fastställs i artikel 235. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE A rtikel 1 Ett flerårigt program för stöd till europeisk turism (PHILOXENIA) antas för en period av fyra år från och med den 1 januari 1997. A rtikel 2 1. Det program som avses i artikel 1, med de åtgärder som anges i bilagan, skall genom samordning och samarbete ha som allmänt mål att förbättra den europeiska turismens kvalitet och konkurrenskraft för att bidra till tillväxt och sysselsättning. Programmet skall ha följande särskilda mål: Att förbättra kunskaperna på turistområdet. Att förbättra de rättsliga och ekonomiska villkoren för turismen. Att öka den europeiska turismens kvalitet. Att öka antalet turister från tredje länder. Budgetmyndigheten skall bestämma de tillgängliga anslagen för varje budgetår. 22 A rtikel 3 1. För att bevilja ekonomiskt stöd från gemenskapen skall, förtitom de kriterier som fastställs i artikel 3b andra stycket i fördraget, följande beaktas: Åtgärderna skall vara kostnadseffektiva. Åtgärderna skall bygga på partnerskap, vilka i så stor utsträckning som möjligt skall vara gränsöverskridande. Åtgärderna skall ha betydande inverkan pålurismen i gemenskapen eller åtminstone vara överförbara till denna nivå. I samband med att åtgärderna genomförs skall principen om hållbar utveckling beaktas. Åtgärderna skall genomföras i samverkan med nationella myndigheter och, om nödvändigt, även med regionala eller lokala myndigheter, så att turismens betydelse för regional och lokal utveckling beaktas. A rtikel 4 Följande skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 5. 2: Prioriteringar för att välja åtgärder. Förfaranden för att lämna in begäran om gemenskapsstöd. I undantagsfall, det gemenskapsstöd som skall beviljas andra åtgärder än de som anges i bilagan, om de uppfyller de mål som fastställs i artikel 2 och om de är förenliga med de prioriteringar som avses i första strecksatsen. A rtikel 5 1. 2. Kommissionen skall biträdas av den rådgivande turistkommitté som inrättades genom beslut 86/664/EEG. Den kommitté som inrättades genom artikel 3. 2 i beslut 92/421 /EEG upplöses. Kommissionens företrädare skall förelägga kommittén ett förslag till åtgärder. Kommittén skall yttra sig över förslaget inom den tid som ordföranden bestämmer med hänsyn till hur brådskande frågan är, om nödvändigt genom omröstning. 23 Yttrandet skall protokollföras och dessutom har varje medlemsstat rätt att begära att få sin uppfattning tagen till protokollet. Kommissionen skall ta största hänsyn till det yttrande som kommittén avgett. Den skall underrätta kommittén om det sätt på vilket dess yttrande har beaktats. A rtikel 6 1. 2. Detta program skall vara öppet för deltagande från de associerade länderna i Central- och Östeuropa i enlighet med de villkor som fastställs i tilläggsprotokollen till de associeringsavtal om deltagande i gemenskapsprogram som skall ingås med dessa länder. Detta program skall vara öppet för deltagande av Cypern och Malta på grundval av tilläggsanslag enligt samma regler som de som tillämpas för de EFTA-länder som omfattas av EES-avtalet, enligt förfaranden som skall överenskommas med dessa länder. A rtikel 7 Varje år från och med antagandet av detta program skall kommissionen lägga fram de mest betydelsefulla av de åtgärder som berör turismen som har beslutats och genomförts av gemenskapen i en rapport till Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén. A rtikel 8 Kommissionen skall regelbundet utvärdera programmets resultat. Utvärderingen skall, där det är möjligt, omfatta mätbara resultat av programmet och genomföras i enlighet med kriterierna i artikel 3. På grundval av utvärderingsprocessen skall kommissionen för Europaparlamentet och rådet, och i informationssyfte för Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén, framlägga en delrapport senast tre år efter programmets början och en slutlig rapport inom tolv månader efter programmets slut. Utfärdad i På rådets vägnar Ordförande 24 BILAGA ÅTGÄRDER FÖR EUROPEISK TURISM A. Att förbättra kunskaperna inom turistområdet A. l Att ta fram information om turism Att stärka det europeiska statistiksystemet när det gäller turism samt att verka för att tillförlitliga och aktuella uppgifter blir mer lättillgängliga. Att genomföra undersökningar, utredningar och kall- och fältstudier utifrån turistnäringens behov. A. 2 Att förmedla turistinformation från andra källor Att upprätta ett europeiskt nätverk för forskning och dokumentation om turism. A. 3 Att underlätta utvärderingen av gemenskapsåtgärder som berör turism Att upprätta ett rättslig och ekonomiskt övervakningssystem som gör det möjligt att systematiskt utvärdera gemenskapsåtgärder som berör turism. B. Att förbättra de rättsliga och ekonomiska villkoren för turismen Å1 Att stärka samarbetet med medlemsstaterna, turistnäringen och övriga intressenter Att anordna och följa upp de fastställda mötena med berörda parter för att stärka samarbetet på europeisk nivå och öka medvetenheten om gemenskapens initiativ (tekniska/ämnesinriktade möten, rundabordssamtal, europeiska forum). C. Att öka den europeiska turismens kvalitet Cl Attfrämja livskraftig turism Att främja lokala initiativ som är inriktade på en god styrning av besöksströmmar och stimulera till att det upprättas ett nätverk mellan dem. Att stödja införandet av miljöledningssystem på turistorterna. Att instifta ett europeiskt pris för turism och miljö (som skall delas ut vartannat år). 25 C. 2 Att undanröja hinder för turismens utveckling Att fastställa vad som på europeisk nivå utgör de huvudsakliga hindren för olika former av turism och specifika turistkategorier (såsom unga, äldre och handikappade) samt utveckla lämpliga motåtgärder. D. Att öka antalet turister från länder utanför gemenskapen D. l Att marknadsföra Europa som resmål tillsammans med sponsorer stödja fleråriga marknadsföringskampanjer Att länder/områden i utveckling med stor utresande turism. i 26 REDOVISNING AV BUDGETKONSEKVENSERNA 1 ÅTGÄRDERNAS TITEL FÖRSLAG TILL RÅDETS BESLUT OM ETT FÖRSTA FLERÅRIGT PROGRAM FÖR EUROPEISK TURISM (1997-2000) - PHILOXENIA- 2 BERÖRD BUDGETPOST B5-325 3 RÄTTSLIG GRUND ARTIKEL 235 I FÖRDRAGET OM UPPRÄTTANDET AV EUROPEISKA GEMENSKAPEN 4 BESKRIVNING AV VERKSAMHETEN 4. 1 Mål Öka den europeiska turismens kvalitet och konkurrenskraft för att bidra till tillväxt och sysselsättning 4. 2 Giltighetstid 4 år: 1997-2000 5 KLASSIFICERING AV UTGIFTER/INKOMSTER 5. 1 5. 2 Ej obligatorisk utgift Differentierade anslag 6 UTGIFTENS ART Bidrag för samfinansiering (upp till 60 % av berättigade utgifter) med andra källor från den offentliga eller den privata sektorn. Tilldelingen görs efter ett urval av projekt som presenteras på grundval av anbudsinfordringar, vilka regelbundet publiceras i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Inköp och bidrag till åtgärder (upp till 100 %) som genomförs för kommissionens räkning och som på grund av sin särskilda omfattning inte skulle kunna genomföras på annat sätt, t. ex. undersökningar, möten, informations-och publikationsverktyg för spridning av resultaten från gemenskapens åtgärder inom turistområdet. 27 Tilldelningen görs efter ett urval av projekt som presenteras på grundval av anbudsinfordringar, vilka regelbundet publiceras i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Det totala beloppet för utgifterna för den sistnämnda verksamheten skall inte överstiga 30 % av det totala belopp som krävs för att genomföra programmet. FINANSIELLA KONSEKVENSER 7. 1 Beräkningsmetod för den totala kostnaden (samband mellan de enskilda kostnaderna och den totala kostnaden) Uppskattningen av kostnaderna är baserad både på erfarenheterna från genomförandet av tidigare räkenskapsår såsom de bedömdes efter utvärderingen av handlingsplanen till stöd för turismen (rådets beslut 92/421/EEG) och på en mer rationaliserad användning av resurserna som följer av mer målinriktade åtgärder. Beräkningsmetoden baseras på en ingående beräkning och utvärdering av behoven för var och en av de olika åtgärderna som framställs härefter. Vid beräkningen har det tagits hänsyn till varje åtgärds specifika art och omfattning. 28 7. 2 Uppdelning av den totala kostnaden ungefärliga belopp Åtagandebevilj anden i miljoner ecu (löpande priser) UPPDELNING 1997 1998 1999 2000 TOTALT A. Att förbättra kunskaperna inom turistområdet Statistik, undersökningar, utredningar Europeiska nätverket för forskning om turism och dokum entationscentre Rättsligt och ekonomiskt övervakningssystem B. Att förbättra de rättsliga och ekonomiska villkoren för turismen B. 1 Att förbättra samarbetet med medlemsstaterna, turistnäringen och övriga intressenter A nordnande och uppföljning av fastställda möten C. Att öka den europeiska turismens kvalitet Cl. Att främja livskraftig turism Lokala initiativ om turistflöden och nätverksuppbyggnad Miljöledningssystem 0,5 0,45 0,53 0,5 0,5 1,980 (a) 0. 25 0,2 0. 2 0,2 0,85 (b) 0. 04 p. m. 0. 06 p. m. 0,1 (c) 0,35 0,35 0,40 0,415 1,515 (d) 2,0 1. 0 p. m. 2,0 5,0 (e) p. m. p. m. 0,5 l,0(f) 29 Europeiska gemenskapens miljö- och kulturpris C2 Att undanröja hinder för turismens utveckling Främjande av de bästa metoderna D. Att öka antalet turister från länder utanför gemenskapen D. l Att marknadsföra Europa som resmål Marknadsföringskamp anjer p. m. 1,0 p. m. 1,0 2,0 (g) 0,455 0,5 1,0 2,0 3,955 (h) p:m. 3,6 4,0 1,0 8,6 (i) Totalt 4,045 7,180 6,160 7,615 25,0 samband med detta skall Publikationsbyrån utarbeta 12 publikationer (a) Bidrag till samarbete med Eurostat: 200 000 ecu per år (1998-2000). 1997 täcks redan av 1995 års åtaganden. Bidrag till Eurobarometer: 10 omgångar med frågor (kostnad per fråga: 10 000 ecu) för 4 undersökningar. Ett belopp på 200 000 ecu beräknas för 2 utredningar per år. I för informationsspridning, genomsnittlig kostnad per publikation: 15 000 ecu. (b) Bidrag till att upprätta ett nätverk och till uppföljning: 250 000 ecu första året, 200 000 ecu (per år) följande år. (c) Anpassning av programvara som skall fungera som ett tekniskt hjälpmedel: 40 000 ecu. Extern utvärdering av genomförandet av programmet för turism: 60 000 ecu. (d) Kostnad för tryckta eller elektroniska nyhetsbrev: 43 750 ecu per år ( sammanlagt 175 000 ecu). 12 publikationer, handböcker och rapporter som skall publiceras via Publikationsbyrån: i genomsnitt 15 000 ecu (sammanlagt 180 000 ecu). Anordnande av årliga europeiska forum (500- 600 deltagare): 140 000 ecu per år x 4 (sammanlagt 560 000 ecu). Deltagande i olika stora internationella turistmässor (stånd och seminariedeltagande) 12 x 50 000 ecu (sammanlagt: 600 000 ecu). (e) Nätverk: 200 000 ecu. Bidrag till 20 större europeiska projekt (genomsnitt per projekt 240 000 ecu). (f) Bidrag till 10 europeiska projekt (genomsnittlig kostnad per projekt 100 000 ecu). (g) Belopp för de två evenemangen: bidrag till medlemsstater (Storbritannien, Frankrike, Italien, Spanien, Tyskland = 120 000 ecux 5; Luxemburg = 48 000 ecu, övriga96 000 ecux 9. Tekniskt stöd, konsultföretag: 488 000 ecu. (h) 15 europeiska projekt (genomsnitt 263 000 ecu). (i) Kampanjer: 8,6 miljoner ecu i sponsorbidrag skall läggas till (totalt belopp till kampanjer: 17,2 miljoner ecu): 1 066 666 kontakter genom dagspressen (kostnad per kontakt: 3 ecu) = 3,2 miljoner ecu. 700 000 kontakter genom tidskrifter (kostnad per kontakt: 10 ecu) = 7 miljoner ecu. 582 666 kontakter genom gratis telefonsamtal (kostnad per kontakt. 12 ecu) = 7 miljoner ecu (detta skall motsvara cirka 10-15 % av ankommande besökare från Japan och USA). 30 73 Tidsplan för åtaganden och betalningsanslag miljoner ecu 1999 6,160 - - 2,9 2,0 1,260 6,160 2000 7,615 Totalt 25,0 - - - 3,5 4,115 7,615 1,45 4,58 6,595 7,0 5,375 25,0 Åtaganden Betalnings anslag 1997 1998 1999 2000 följande år Totalt 1997 4,045 ' 1,45 1,4 1,195 p. m. p. m. 4,045 1998 7,180 - 3,180 2,5 1,5 p. m. 7,180 ÅTGÄRDER MOT BEDRÄGERI Speciella kontrollåtgärder Samtliga åtgärder som skall finansieras av gemenskapen startar med anbudsinfordran och uppmaning till förslagsgivning, vilka publiceras i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Kommissionens avdelningar kontrollerar projektema, beställd utrustning eller leveranser, eller ett riktigt användande av bidrag inom projekten före utbetalning och det tas då hänsyn till kontraktskrav och de ekonomiska principerna om sund ekonomisk och övergripande förvaltning. Åtgärder mot bedrägerier (kontroll, inlämning av halvtidsrapporter och slutliga rapporter etc. ) utgör en väsentlig del i alla avtal eller kontrakt som ingås mellan kommissionen och bidragsmottagare. KOSTNADS-EFFEKTANALYS 9. 1 Särskilda och kvantifierbara mål. Målgrupp. Förslagets mål och åtgärder omfattar både resultaten från samrådet som följde på grönboken om unionens roll inom turistområdet (KOM (95)97 slutlig, 4. 4. 1995) och från utvärderingen av handlingsplanen till stöd för turism 1993-1995 som byggde på en oberoende extern utvärdering. För att garantera effektiviteten prioriteras samråd som princip för genomförandet, och partnerskap som metod för genomförandet i åtgärderna i det föreslagna programmet. 31 insatser Det gäller i synnerhet stimulansåtgärder, vilka strävar efter att komplettera och för andra som genomförs effektivisera de gemenskapsåtgärder och -program samt de åtgärder som vidtas på nationell och regional nivå. Programmets allmänna och särskilda mål måste betraktas i detta sammanhang. De tar på ena sidan hänsyn till ansvaret som varje inbegripen administrativ nivå har och på andra sidan till behovet att dra största möjliga nytta av de effekter som de genomförda åtgärderna har även utanför programmets ram. Programmet är alltså bara ett incitament för alla dessa initiativ. ramen inom Åtgärderna inriktas på programmets tekniska genomförande och syftar till att genomföra undersökningar och studier av gemensamt intresse för den europeiska turistnäringen, främja utbyte av erfarenheter och bra metoder mellan såväl ansvariga myndigheter som turistnäringens aktörer i medlemsstaterna, främja genomförandet verksamheter och projekt i demonstrationssyfte och som kan tjäna som exempel på europeisk nivå. Målgrupp I princip kan alla planerade åtgärder vara av potentiellt intresse för hela turistnäringen i EU, samt även för myndigheter på nationell, regional och lokal nivå. Verksamhet som har direkt samband med turism svarar för 9 miljoner arbetstillfällen (dvs. 6 % av den totala sysselsättningen), 5,5 % av BNP och en tredjedel av exporten av tjänster. Det har uppskattats att mer än 2 miljoner företag är direkt involverade i turistverksamhet. Mot denna bakgrund och med tanke på de mänskliga och ekonomiska resurser som finns tillgängliga, för att undvika att resurser och initiativ sprids samtidigt som åtgärdernas effekt maximeras, kommer åtgärderna att få medelstor eller storskalig omfattning, som skall involvera nyckelspelare på varje berört område. Till exempel: det skall anordnas årliga europeiska forum med deltagande av över 500 betydande beslutsfattare inom den europeiska turistnäringen och man skall även samråda och involvera de mest representativa av turistnäringens yrkessammanslutningar och -organisationer (cirka 40 agerar på europeisk nivå inom turistområdet). Dessa åtgärder skall säkerställa en direkt multiplikatoreffekt på hela den grupp som skall företrädas. Det förväntas att myndigheterna i de regioner som är mest beroende av turistverksamhet skall ha nytta av planens åtgärder. Genom att delta i tre stora internationella turistmässor, inklusive uppföljning, kommer man att kunna få omfattande kontakter med besökare och utställare, vilket totalt omfattar cirka 300 000 personer. 32 9. 2Motivering av verksamheten I allmänhet kännetecknas turistnäringen av att den är en sammansatt sektor och de talrika åtgärderna för turismen kännetecknas av sin spridning. Det är därför nödvändigt att investera i ett program på gemenskapsnivå som syftar till att stimulera till bättre samordning av åtgärderna. Åtgärderna inom det föreslagna programmet kompletterar -åtgärder som vidtas på nationell nivå i medlemsstater och som syftar till att framhäva turismens ekonomiska och sociala betydelse, utveckla strukturell sammanhållning och främja yrkeskunnandet inom turistsektorn och samtidigt förbättra kvaliteten på de tjänster som erbjuds kunderna, -de allmänna åtgärder som hör till gemenskapens kompetensområde eller genomförandet av gemenskapens politik på specifika områden (se KOM (96)29 slutlig, 5. 2. 1996). 9. 3Övervakning och utvärdering av verksamheten Flera typer av åtgärder har planerats för att säkerställa en utvärdering av genomförda åtgärder: Kostnads-nyttoanalys för åtgärder som skall vidtas. Skärpta kontroller vid urval och övervakning av utredningar och projekt. Användning av "prestationsindikatorer" för varje typ av planerad åtgärd i förhållande till varje särskilt mål. Till detta kommer att en övervakningsrapport och en slutlig utvärderingsrapport kommer att utarbetas, den sistnämnda på grundval av en extern revision. Genom att redan vid programmets antagande upprätta en tidtabell för de fyra berörda åren, inklusive relevanta administrativa åtgärder och utvärderingar, skall bättre förvaltning och kontroll av genomförandet säkerställas, framför allt beträffande de ekonomiska åtaganden och utbetalningar som krävs. Förstärkningen av samrådsprocessen (som omfattar medlemsstaterna, turistnäringen och övriga berörda grupper) skall säkerställa att programmet övervakas och genomförs mer effektivt och med större insyn. Den efterföljande utvärderingsprocessen kommer att baseras på att en grupp objektivt kvantifierbara indikatorer tillämpas på verksamhetens resultat och utfall för att kontrollera om de uppfyller programmets särskilda mål. 33 Huvudsakliga slutliga utfall Huvudsakliga prestationsindikatorer Särskilda/omedelbara mål/åtgärder A. Att förbättra kunskaperna inom turistområdet 4. 1. Att ta fram information om turism Stärka det europeiska statistiksystemet Genomfora under- sökningar, utredningar, kall- och fältstudier Slutföra arbetet med databasen över grund- läggande indikatorer för utbud och efterfrågan inom turismen, turistsektion i Euro- barometer, kall- och fältstudier samt marknadsori enterade rapporter, framställning av kommunikations- hjälpmedel. Täckning: antal variabler (minst 64) och länder (alla EU-EFTA-länder) som omfattas, nivå på den geografiska uppdelningen säkerställs (NUTS II/III). Reliabilitet: fastställd felmarginal (3-5 %), % av total sammanlagd relevant population som täcks (90 %). Tillgänglighet/användning: faktisk användning av de olika hjälpmedlen: publikationernas antal och utgivningstakt (statistik: 2 nummer/år, 1 nummer/månad, undersökningar: 3 per år) skillnad mellan referensperiod och informationens tillgänglighet (officiell statistik T + 9 år, T+3 månad, EU-undersökning T+3). Faktisk täckning (minst 60 % av relevant information kommer från andra källor). Nätverksanvändning: antal deltagare i nätverket (minst 50 från minst alla EU- och EFTA- länder). Spridning på ämnen som omfattas (olika typer: 60), antal ingående/utgående "transaktioner" (500). Årlig bedömning av brukarnas ti 11 fredstäl 1 el se på basis av en intern undersökning. A. 2 Att förmedla turistinformation från andra källor Upprätta ett europeiskt nätverk för forskning och dokumentation interaktivt nätverk/ interaktiv information från andra relevanta källor 34 Särskilda/omedelbara mål/åtgärder Huvudsakliga slutliga utfall Huvudsakliga prestationsindikatorer A. 3 Att underlätta utvärderingen av gemenskapsåtgärder som berör turismen Upprätta ett rättsligt och ekonomiskt övervakningssystem B. Att förbättra de rättsliga och ekonomiska villkoren för turismen B. I Att stärka samarbetet med medlemsstaterna, turistnäringen och övriga intressenter A nordna och följa upp fastställda mötenMöta och rapportera till medlemsstaterna och turistnäringen, årliga rapporter om gemenskapsåtgärder som berör turismen, Utveckla programvara för ett övervakningssystem, blanketter för utvärdering av effekterna av gemenskapsåtgärder på turismen, regelbunden rapportering till en samordningsgrupp för de olika enheterna. Tidsfrist för att fastställa och genomföra övervakningssystemet (T+9). Antal filer som behandlas och lagras (200). Andra enheter inom kommissionen som är uppkopplade (alla). Faktisk användning (intern undersökning brukarnas tillfredställelse). Mötes frekvens mellan olika enheter (4 per år). Antal och deltagarnas bakgrund (minst 10 enheter). anordna och följa upp fastställda möten, delta i större turistmässor, seminarier och konferenser. 35 Förbättring av genomförande- takten på nationell nivå för gemenskapsåtgärder för turism, utveckling på nationell nivå av åtgärder som är förenliga med gemenskapsåtgärder och som främjar turistföretag, Antalet förfrågningar om information, inkomna klagomål och uppföljningar av detta. Antalet kopior av rapporter som har efterfrågats/spridits. Mötesfrekvens (3 per år med medlemsstaterna och 3 per år med andra), antal och deltagarnas bakgrund (alla EU-EFTA-länder, företrädare för minst 40 organisationer). Förbättring av kunskapen om gemenskaps åtgärder för turism mäts på basis av särskilda undersökningar. Särskilda/omedelbara mål/åtgärder Huvudsakliga slutliga utfall Huvudsakliga prestationsindikatorer C. Att öka den europeiska turismens kvalitet Cl Att främja turism livskraftig Nätverk av lokala "laboratorier" som tillämpar styrmedel för besöksströmmar Inf öra miljölednings- system Europeiskt pris för turism och miljö C2 Att undanröja hinder för turismens utveckling Utveckla nyskapande projekt, stimulera att det upprättas ett nätverk Antalet inkomna ansökningar, antal och relevans för de partner/områden som är inblandade i de finansierade projekten (som omfattar alla medlemsstaterna), säkerställd uppföljning efter gemenskapens ekonomiska stöd. Främja och överföra de bästa metoderna Utveckla nyskapande projekt D. Att öka antalet turister från länder utanför gemenskapen D. l Att marknadsföra Europa som resmål Fleråriga marknads- föringskampanjer Fastställa och använda marknadsföring, information och kommunikationsverktyg 36 Antal och relevans för de parter som är inblandade i de finansierade projekten (som omfattar alla medlemsstater), antalet modeller som fastställts/ tillämpats, säkerställd uppföljning efter gemenskapens ekonomiska stöd (ytterligare tillämpning av minst 60 % av de fastställda, nyskapande modellerna) Öka antalet ankommande internationella besökare/utgifter. Sponsring i % av total budget (minst 50 %), antal kontakter i förhållande till målpopulation (10- 15 %), kostnad per kontakt, täckning i förhållande till totalt målområde, nationella och regionala myndigheters kompletterande användning i deras särskilda kampanjer. 10 ADMINISTRATIVA UTGIFTER (AVSNITT III, DEL A I BUDGETEN) Den faktiska mobiliseringen av nödvändiga administrativa resurser kommer att vara beroende av kommissionens årliga beslut om resurstilldelning, som tar hänsyn till antalet anställda och ytterligare belopp som godkänns av budgetansvarig myndighet. Ytterligare begäran bör på intet sätt påverka det beslut kommissionen kommer att fatta med avseende på resurstilldelningen. 10. 1 Konsekvenserna för antalet tjänster Typ av tjänster Antal anställda som skall användas för att styra verksamhe ten Fasta tjänster Tillfälliga tjänster Tjänstemän eller tillfälligt anställda Andra resurser Totalt A B C 10 2 4 16 2 2 4 varav Tids längd Befintliga resurser i berörda GD eller avdel ningar 8 1 3 6 18 Ytterligare resurser 4 1 1 4 2 Som visas i tabellen ovan, kan ytterligare resurser uppnås på följande sätt: totalt 6 nya tjänster i den upprättade planen (4 A, IB, 1 C) av dessa 6 tjänster kan 4 uppnås genom konvertering: 3 A, 1C. Mot bakgrund av att 1997 kommer att vara det sista genomförandeåret för konverteringsprogrammet måste övergången ha skett till dess. I termer av budgeten kommer nettoökningen för de mänskliga resurserna att begränsas till 2 tjänster. 37 10. 2 Extrapersonalens sammanlagda finansiella konsekvenser ecu Belopp 494 092 Beräkningssätt 1 A x 72 778 1B x 50 745 (per år) 123 523 Tjänstemän Tillfälligt anställda Andra resurser (ange budgetpost) Totalt 494 092 123 5 2 3 x4 10. 3 Övriga driftsutgifter Budgetpost Belopp Beräkningssätt ecu A2510: - Rådgivande kommitté: representanter från medlemsstaterna (jmf. artikel 3. 2 i förslaget till beslut) - Tekniska kommittéer (jmf. bilagan i förslag till beslut, stycke 2) 414 540 (125 100) 695 x 15= 10 425 x 3 (möten/år) = 31 275 x 4 = 125 100 (289 440) 804 x 30 = 24 120 x 3 (möten/år) = 72 360 x 4 = 289 440 A-130 192 000 Totalt 606 540 500 (genomsnittlig kostnad per tjänsteresa) x 8 x 12 (genomsnittligt antal tjänsteresor per person och år) = 48 000 48 0 0 0 x 4 = 1 92 000 38 ISSN 1024-4506 KOM(96) 168 slutlig DOKUMENT SV 16 Katalognummer : CB-CO-96-211-SV-C ISBN 92-78-03852-0 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg 3A