title: Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle Euroopan ja Välimeren alueen energia-alan kumppanuudesta

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 03. 04. 1996 KOM(96) 149 lopull. KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE EUROOPAN JA VÄLIMEREN ALUEEN ENERGIA-ALAN KUMPPANUUDESTA KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE EUROOPAN JA VÄLIMEREN ALUEEN ENERGIA-ALAN KUMPPANUUDESTA 1. 1. YLEISTAUSTAA Barcelonassa 27. ja 28. manaskuuta 1995 pidetty Euroopan ja Välimeren alueen konferenssi oli lähtökohta uudelle rauhan ja vakauden ajan luomiseen perustuvalle kumppanuudelle samoin kuin talousalueelle, jonka perustana on vapaakauppa sekä taloudellisen ja rahoituksellisen yhteistyön kehittäminen. Poliittiset, taloudelliset ja sosiaaliset periaatteet, alueen jotka ohjaavat Euroopan unionin kumppaneiden välisiä suhteita, perustuvat konferenssissa hyväksyttyyn Barcelonan julkilausumaan. 1 ja Välimeren Tätä yleistaustaa vasten taloudelliselle ja rahoitukselliselle kumppanuudelle on asetettu seuraavat tavoitteet: kestävän sosiaalis-taloudellisen kehittämisen nopeuttaminen, väestön elinolojen parantaminen, työllisyyden lisääminen ja Välimeren alueen kehitystasoeroj en vähentäminen, alueellisen yhteistyön ja yhdentämisen edistäminen. 2. Energia-alan rakentava asema on tunnustettu. Näin ollen on päätetty vahvistaa yhteistyötä, syventää energiapoliittista vuoropuhelua ja suosia riittävien edellytysten luomista energia- alan yritysten investoinneille ja toiminnalle. Näiden yleisten edellytysten toteuttamisen on vastattava osapuolten kaikkia keskinäisiä etuja. Energia-alan yhteistyötä on siten tehtävä näiden yleisten edellytysten puitteissa, vaikka se yksinään vastaisikin keskinäistä etua siltä osin, että myötävaikuttaessaan yhteisön energiatarjonnan Välimeren alueiden kumppaneiden ja taloudellisen ja sosiaalisen kehittämisen tarpeiden tyydyttämiseen, se toteuttaa koko alueen etuja. Itse asiassa se suosii energiankulutuksen ja -tuotannon hallintaan tehtäviä investointeja ja myötävaikuttaa kestävään kehitykseen, sillä energia vaikuttaa ratkaisevasti taloudellisen toiminnan, ympäristön ja elintason muodostaman taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden perustekijöihin. turvaamiseen tämä Energia-alan yhteinen etu ylittää kuitenkin Välimeren alueen yksinomaan alueelliset näkökohdat; energiatuotteiden siirtymäalueen ja myötävaikuttaa täten myös yhteisön tarjonnan varmistamiseen. Alueen poliittinen, tämän siirtymäalueen turvaamiseksi. taloudellinen ja sosiaalinen vakaus on siten myös välttämätön itse asiassa merkittävän alue muodostaa Algeria, Egypti, Kypros, Israel, Jordania, Libanon, Malta, Marokko, Palestiinan hallitus, Syyria, Tunisia ja Turkki AtK 3. 4. 5. Tästä strategisesta tehtävästä seuraa, että Välimeren alueen energia-alan yhteistyötä edistäviä toimia ei voida kehittää ilman, että otetaan myös huomioon tämän alueen ulkopuolisten alueiden edut ja yhteistyötoimet niiden alueiden kanssa, joihin Välimeren alueen yhteistyö saattaa vaikuttaa tai joita se voi joka tapauksessa koskea. Kyseessä ovat Golf-virran varrella sijaitsevista maat sekä Mustanmeren ja Kaspianmeren maat. Koska yhteisö on vahvasti sitoutunut näiden alueiden maiden ja järjestöjen kanssa tehtävään yhteistyöhön, sen on huolehdittava näiden yhteistyötoimien tasapainoisesta kehittämisestä ja kunkin osapuolen riittävästä tiedonsaannista. Samanaikaisesti Barcelonan konferenssin kanssa pidettiin myös Euroopan ja Välimeren alueen kansalaisfoorumi. Tämä tilaisuus osoitti jälleen kerran energiaan liittyvien kysymysten ja kyseisten maiden taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen vaikutusten läheisen yhteyden. Tämä kansalaisyhteiskunnan sitoutuminen Euroopan ja Välimeren alueen kumppanuuteen ja eri teollisuudenalojen työntekijäjärjestön (ICEM) aiheesta "energian merkitys sosiaaliselle kehittämiselle" Madridissa 22. ja 23. helmikuuta 1996 järjestämässä konferenssissa. ilmeni myös Kemian-, energia- kaivosteollisuuden Välimeren maiden kanssa toteutettavan yhtenäisen energia-alan yhteistyön kehittämisen on myös oltava osa yhteisön energiapolitiikan toteuttamista, sellaisena kuin se on esitetty komission valkoisessa kirjassa2, joka perustuu yhteisten tavoitteiden toteuttamiseen ja yhteisön kaikkien välineiden käyttöönottoon. yhteisön energiapolitiikan, joka perustuu energiamarkkinoiden ja energiatuotteiden tarjottava kuljetuksen perusrakenteiden yhdenmukaistamiseen, on yhtäältä kuluttajille turvaava menetelmä entistä toimittajamaiden kanssa tehtävää yhteistyötä lujittamalla ja toisaalta tuettava unionin energia-alan yrityksiä niiden investoinneissa ja niiden teknologioiden siirtoa alueen maissa, paremmin hankinnat yhteisön energiapolitiikan toteuttamisessa on käytettävä hyväksi kaikkia yhteisön välineitä, erityisesti tutkimus- ja kehityspolitiikan taloudellisen yhteistyön keinoja, samoin kuin yleisiä tai alueellisia rahoitusvälineitä. ENERGIATILANTEEN ANALYYSI Alueen energiatilannetta kuvaavat merkittävät olemassa olevat energiavarat, jotka ovat yhteisön markkinoita lähinnä olevat öljy- ja kaasulähteet Pohjanmeren varoja lukuun ottamatta, ja mahdollisuudet lisätä energian kulutusta, jotka asettavat samalla sekä taloudellisia että ympäristöllisiä haasteita3, Alueen energiamahdollisuudet i) 2 Komission tiedonanto Euroopan unionin energiapolitiikasta, 14. 12. 1995, KOM(95) 682 Osittain käsitelty komission yksiköiden työasiakirjassa "Euroopan energia vuoteen 2020 asti: tilannearvio" ("European Energy to 2020: A Scenario Approach"), joulukuu 1995, SEC(95) 2285 7. Alueen varannot ovat tärkeimpiä maailmassa, mutta niitä ei ole voitu täysin hyödyntää pääasiassa aluuen tuottajamaiden taloudellisen ja poliittisen tilanteen vuoksi. Euroopan ja Välimeren alueen energia-alan yhteistyöllä pyritään luomaan edellytykset tämän kehityssuunnan korjaamiseksi. Raakaöljy varantoja arvioitiin olevan 6 030 miljoonaa tonnia vuonna 1993: tämä koskee Euroopan ja Välimeren alueen kumppanuusmaista Algeriaa, Egyptiä, Syyriaa ja Tunisiaa; Libya yksin omistaa näistä 50 prosenttia, Todetut kaasuvarannot ovat samaa suuruusluokkaa: 5 650 miljardia m3 (5 085 Mtoe). Nämä varannot sijaitsevat samoilla alueilla kuin öljyvarannot: Algeria on maakaasun ensisijainen tuottaja 64 prosentin varanto-osuudellaan, jota seuraavat Libya, Egypti, Syyria ja Tunisia. Eräiden asiantuntijoiden mukaan löytymättömiä varantoja saattaa olla yli 3 300 miljoonaa tonnia öljyä ja tiivistymiä sekä 3 400 miljardia m3 maakaasua. Täten olisi pyrittävä öljyn ja kaasun suurisuuntaiseen etsintään. 8. Olemassa olevilla perusrakenteilla voidaan viedä vuosittain 162 miljoonaa tonnia öljyä ja 37 miljardia m3 maakaasua. Merkittävä osa Algerian yhteisöön viedystä maakaasusta on nesteytetyn maakaasun tärkeimpänä määräpaikkana ovat Euroopan unionin markkinat, missä myydään 92 miljoonaa tonnia öljyä ja öljytuotteita sekä 35 miljardia m3 maakaasua: muodossa. Näiden energiatu otteiden Välimeren alueen tuottajamaat tuottavat noin neljänneksen Euroopan unionin öljy tarpeesta. Ne muodostavat öljyjohtojen myötä myös tärkeän siirtymäalueen. tarpeestaan Välimeren tuo 10 prosenttia maakaasun Yhteisö alueen kumppanuusmaista, pääasiassa Algeriasta. Nämä maat tuottavat myös lähes kaiken yhteisön tuomasta nesteytetystä maakaasusta. Yhteisön kaasun kuljetusrakenteiden kehittämisestä huolimatta yhteisö aikoo lisätä riippuvuuttaan näiden maiden ulkopuolelta tulevasta kaasusta kulutustaan kehittämällä; tämän vuoksi Välimeren alueen tuotannon olisi voitava sisäisiä yhteyksiä kehittämällä parantaa yhteisön toimitusvarmuutta. Välimeren alueen kumppaneiden energiavarojen suuria eroja olisi kavennettava kehittämällä kaasun, öljyn ja sähkön kuljetusten välisiä yhteyksiä. 9. Kairossa syyskuussa 1995 pidetyssä konferenssissa arvioitiin energian tuotantorakenteita, kuljetuksia ja jakelua koskevien investointien määrän olevan 192 300 miljoonaa ecua seuraavien 25 vuoden ajan. Tämä luku vastaa Välimeren alueen kumppaneiden 12 prosenttia osuutta BKT:sta samana ajanjaksona. Tällä alueella olevat fossiiliset energiavarat eivät saa kätkeä niitä mahdollisuuksia, joita uusiutuvat energialähteet tarjoavat. Välimeren eteläisissä ja itäisissä maissa uusiutuvien energialähteiden osuus on 9,5 prosenttia primäärienergian määrästä. Tärkeimmät mahdollisuudet liittyvät aurinko- ja tuulienergiaan. Biomassassa saatava energia on myös tärkeä, vaikka sitä onkin vaikea arvioida. ii) Kysynnän kasvunäkymät 10. Välimeren alueen kumppanuusmaiden väestömäärä kasvaa todennäköisesti huomattavasti, vaikka se vaihteleekin maasta toiseen: vuonna 2020 väestön määrän oletetaan kasvaneen nykyisestä 200 miljoonasta 340 miljoonaan. Tämä väestö on keskittynyt pääasiassa taajama-ja kaupunkialueille, mikä aiheuttaa vakavia ympäristöongelmia: jätteitä, ilman saastumista, juomaveden saatavuusongelmia, jne. Tällaiseen kehityskulkuun vastaamiseksi tärkeimpien kyseisten maiden olisi luotava vuosittain 15 vuoden ajan 2,4 miljoonaa työpaikkaa, kun ne tällä hetkellä luovat ainoastaan 1,7 miljoonaa työpaikkaa ottamatta huomioon työmarkkinoille tulevan naistyövoiman yhä suurempaa määrää. Tämä väestötilanne vaikuttaa ja sitä kautta ympäristöriskeihin. jo yksinään kulutuksen kasvunäkymiin 11. a) Suurimmassa osassa Välimeren alueen kumppanuusmaita energiankulutus henkilöä kohden on hyvin vähäistä (0,9 toe vastaan yhteisön Välimeren pohjoisrannan maissa sijaitsevien jäsenvaltioiden 3,0). Tällaisten tasojen säilyminen on ristiriidassa niiden taloudellisen kehityksen näkymien kanssa, joihin Euroopan ja Välimeren alueen kumppanuudella halutaan vaikuttaa. Nykysuuntausten perusteella energiankysyntä erityisesti liikenteessä ja energiantuotannossa saattaa kasvaa vuoden 1992 155 miljoonasta toe noin 458 miljoonaan toe vuonna 2020. Tämä lisäys saattaisi edellyttää hiilivetyjen tuotannon huomattavaa kasvua taloudellisen kehityksen rahoittamiseksi. Sähkön kysynnän voisi samana ajanjaksona kasvaa 5 prosenttia vuodessa (kun se unionissa kasvaisi ainoastaan 1 prosenttia ) nykyisestä 194 TWh:sta noustessaan 920 TWh:iin vuonna 2020. Ottaen kuitenkin huomioon väestön kasvu kulutus henkeä kohden jäänee suhteellisen alhaiseksi (2 650 kWh) unionin nykytilanteeseen (6 000 kWh) verrattuna. 12. b) Energiatuotteiden kulutuksen kasvu luo välittömästi ympäristöriskeihin liittyviä huolenaiheita, joita Välimeren alueella erityisesti korostavat tällaisen lähes suljetun meren tähän kumppanuustoimintaan osallistuville maille yhteinen. saastumisriskit, kaikkea kaikille ennen joka on "Business as usual" -kehitysnäkymän mukaan C02-päästöt lisääntyvät yhteisössä vuoden 1990 3 150 miljoonasta tonnista 3 721 miljoonaan vuonna 2020, eli noin 18 prosenttia4. Välimeren alueen kumppanuusmaissa nämä päästöt voivat lähes kolminkertaistua, sillä ne kasvavat vuoden 1990 287 miljoonasta tonnista 929 miljoonaan vuonna 2020. joulukuussa 1993 ratifioidussa ilmastomuutoksia C02-päästöjä käsitellään koskevassa yleissopimuksessa. Kansainvälinen pöytäkirja on valmisteilla päästöjen vähentämisen jatkamiseksi vuoden 2000 jälkeen. Yhteisöllä on puolestaan käytettävissä strategia, jolla pyritään vuonna 2000 vakauttamaan päästöt vuonna 1990 saavutetulle tasolle. ; sitä ympäröivien Ollessaan energiatuotteiden, varsinkin tankkereiden, siirtymäalue ja ottaen huomioon ja rannikkoteollisuusalueiden kehittyminen Välimeri on erityisen altis kuljetuksiin ja energiankäyttöön liittyville saastumisriskeille. Öljyalusten kulku Välimerellä aiheuttaa vuosittain 650 000 tonnin öljyvuodot. Lisäksi joet ovat hyvin saastuneita ja Välimeren tärkeimmät suistomaat ovat vaaravyöhykkeessä. keskusten alueiden suurten Välimeren alueen kumppanuusmaiden vesivajaus on maailman merkittävin: 60 prosenttia niiden uusiutuvista vesivaroista on liiallisessa käytössä ja ne ovat keskipitkällä aikavälillä kokonaan ehtymässä. Makeiden vesistöjen suojeluun tähtäävien radikaalien ympäristönsuojelullisten toimien ohella sähköenergian käyttö on ainoa vastaus tarpeeseen poistaa meriveden suolaisuus. Tyytyväisyyden kulutukseen kasvuun ei tule ilmetä pelkästään fossiilisten energiamuotojen käyttönä. Välimeren maissa uusiutuvat energialähteet myötävaikuttavat tämän ongelman ratkaisemiseen ja yleisemmin ottaen niihin ympäristönsuojelua koskeviin ongelmiin, jotka aiheutuvat energian tuotannosta ja kulutuksesta. 3. TOIMINTAOHJELMA 13. Energia-alan tehtävästä johtuen Barcelonan konferenssia edelsi joukko yhteisön teoUisuustahot ja Välimeren alueen kumppanit liikkeelle panneita valmistelualoitteita. strategisesta merkityksestä ja tämän alan yhteistoiminnan rakentavasta toimielimet, Energianeuvoston 1. kesäkuuta 1995 pidetyssä kokouksessa puheenjohtajat kehottivat komissiota "antamaan asetetuille tavoitteille asianmukaiset rahavarat, jotka Euroopan yhteisö käyttää Välimeren eteläisten ja itäisten maiden kanssa toteutettavaan kumppanuuspuiteohjelmaansa". Komission ja Välimeren alueen kumppaneiden Ateenassa 6. ja 7. kesäkuuta 1995 pidetyssä kokouksessa päädyttiin siihen, että olisi määriteltävä Euroopan ja Välimeren alueen välinen energia-alan toimintasuunnitelma ja perustettava tämän suunnitelman seurannasta vastaava foorumi. Euroopan yhteisöjen talous-ja sosiaalikomitean kanssa pidetyssä kokouksessa 19. lokakuuta 1995 Välimeren eteläisten ja itäisten maiden edustajat suosittelivat, että energia-ala otettaisiin Euroopan ja Välimeren yhteistyön erityiskysymykseksi. Madridissa 20. marraskuuta 1995 pidetyssä kokouksessaan Espanjan, Ranskan ja Italian energiaministerit sekä Välimeren alueen kumppanien, tiettyjen Euroopan unionin jäsenvaltioiden ja Euroopan komission edustajat ilmoittivat, että "energiahankkeiden edistämiseksi on otettava käyttöön sopivia välineitä. Energialle omistetun erikoisluvun ottaminen mukaan MEDA-ohjelmaan osoittaisi, kuinka tärkeänä Eurooppa pitää Välimeren alueen energia-alaa". 14 Tässä yhteydessä viimeisten kolmen vuoden aikana on voitu aloittaa SYNERGY-ohjelman puitteissa pilottiyhteistoimia, joista tietyt ovat Euroopan ja Välimeren alueen välisen energia-alan kumppanuuden yleissuuntausten perustana: Ateenan konferenssissa marraskuussa 1993 julkaistussa toimintasuunnitelmassa "Energia ja kaupunkiympäristö Välimeren alueella" perustettiin eteläisen Välimeren kaupunkien välille yhteistyö energianhallinnan ja ympäristönsuojelun alalla. Presidentti Arafatin päätöksellä 28. joulukuuta 1993 perustettu Palestiinan energiakeskus on perustamisestaan lähtien saanut SYNERXjY-ohj el malta rahoitustukea ja teknistä apua. Palestiinan energiakeskus antaa tukeaan Palestiinan hallitukselle energia- ja ympäristöalalla erityisesti oikeudellisen kehyksen laatimiseksi ja hankkeiden suunnittelua, yhteensovittamista ja seurantaa varten. Tunisiassa maaliskuussa 1995 pidettyyn konferenssiin osallistui edustajia Euroopan unioniin kuulumattomista Välimeren maista. Sen tarkoituksena oli arvioida alueen energiatilannetta sekä ehdottaa aiheita ja painopistealueita alueellista yhteistyötä varten. Maailmanpankin ja Välimeren alueen energia-alan tarkkailuelimen yhdessä Kairossa syyskuussa 1995 järjestämässä konferenssissa käsiteltiin alueen energiahankkeiden rahoitukseen liittyviä ongelmia ja esitettiin ehdotuksia tämän tarkoituksen edellyttämien säästöjen aikaansaamiseksi. 15. JOULE-THERMIE-ohjelman yhteydessä on myös voitu tarkoituksena on vahvistaa Välimeren alueen kumppaneiden kanssa teollisuusyhteistyötä enimmäkseen pai kai li sel la tu el la: THERMIE-ohjelman rahoittamien, alueen uusiutuvia energialähteitä käsitelleiden Madridin (1995) ja Ateenan (1996) konferenssien ansiosta on voitu antaa suositukset uusiutuvien energialähteiden levittämisen nopeuttamisesta. toimia, joiden tehtävää toteuttaa 3. 1. Yhteistyöalat 16 Konferenssissa hyväksytyssä Barcelonan julkilausumassa taloudellisen kumppanuuden mukaisesti määriteltyjen tavoitteina on osallistua: taloudellisen siirtymän avustamiseen (vapaakauppa-alueen perustaminen, Euroopan yksityisen sektorin taloudellisen perusrakenteen tasolla), investointien piristäminen ja yksityisten entistä paremman sosiaalistaloudellisen tasapainon saavuttamisen tukemiseen (sosiaalipalveluja parantamalla, sopusointuisen ja yhtenäistetyn maaseudun kehittämisen edistäminen, ympäristönsuojelu), alueellisen ja rajat ylittävän yhteistyön tukemiseen. 17. Näiden kolmen tavoitteen saavuttaminen edellyttää energia-alan yhteistyön kehittämistä seuraavilla aloilla: i) Energiapolitiikan alalla erityisesti seuraavien osalta: pohdintakehyksen alueellisen yhtenäisten energiatoimintaohjelmien kehittämiseksi. Tätä varten olisi järjestettävä entistä useammin Euroopan unionin toimielinten, asiantuntijoiden ja Välimeren entistä järjestäytyneemmässä muodossa. perustaminen kumppaneiden tapaamisia välisiä alueen energiaohjelmien suuresti toisiaan markkinoiden ja hankintaverkostojen osalta. laadintakeinojen kehittäminen kummankin täydentävien Välimeren pohjoisten rannan ja eteläisten energiatuotteiden kaupan lisääminen. Olisi laadittava asianmukainen oikeudellinen kehys alueellisen ja alueiden välisen kaupan kannustamiseksi ja edistämiseksi. yksityisten investointien turvaaminen energiavarojen ja verkostojen alalla investointiesteiden poistamiselle suotuisan ilmanpiirin luomiseksi, jotta voitaisiin lisätä yksityisiä investointeja, uudenaikaistaa tätä teollisuudenalaa ja olemassa olevia perusrakenteita sekä muuttaa niiden rakennetta. yhteinen taistelu kasvihuoneilmiön vaikutuksia ja ilmastomuutoksia vastaan vakauttamalla päästöt alueellisella tasolla. 18. ii) Perusrakenteiden ja verkostojen alalla erityisesti eri Välimeren alueiden välisten energiaverkostojen kehittämiseksi ja toisiinsa kytkemiseksi. Kaasun ja sähkön siirron suuriin perusrakenteisiin liittyvän toiminnan, johon yhteisö on parhaillaan sitoutumassa yhteistä etua omaavia hankkeita kartoittamalla, seurauksena on myös taloudelliselta kannalta turvattava Välimeren alueen kumppaneiden investoinnit. Itse asiassa eivät ainoastaan kaasutoimitukset ole riippuvaisia näiden maiden kuljetusverkostojen käytettävyydestä, vaan myös Välimeren alueen sähköverkostojen toimivuus käy hyvästä ja oikea-aikaisesta yhteyskanavasta sellaisen Välimeren renkaan muodostamiseksi, jonka avulla tuotantokapasiteettia voidaan hyödyntää tehokkaasti. säädettyä 19. Kun tällaisten yhteyshankkeiden on yhteisössä tunnustettu edustavan yhteistä etua, nämä hankkeet voivat saada Euroopan laajuisten verkostojen alan rahoitustukea koskevassa asetuksessa energiahankkeiden toteutettavuustutkimusten yhteisrahoituksella5. Komissio ehdottaa neuvostolle Euroopan laajuisten energiaverkkojen yhteisön yleisistä suuntaviivoista parlamentin ja neuvoston odotetusti tekemän päätöksen perusteella, että Barcelonan konferenssiin osallistuneiden kahdentoista kumppanuusmaan tietoon saatetaan kumppanuussopimusten puitteissa näistä hankkeista koituva yhteinen etu. rahoitusta, pääasiassa yhteisön Neuvoston asetus (EY) N:o 2236/95, 18. 9. 1995 (EYVL N:o L 228, 23. 9. 1995) 7 Yleensä on tärkeää sovittaa yhteen Euroopan ja Välimeren alueen toiminta ja Keski- Aasian maita koskevat jo käynnistetyt avustuskeinot TACIS-ohjelman puitteissa. Yhteisö on jo määrittänyt joukon Euroopan hankkeita, joiden katsotaan edustavan yhteistä etua6. laajuisia energiaverkostoja koskevia 20 Tällä hetkellä näistä yhteistä etua omaaviksi tunnustetuista hankkeista useat koskevat Välimeren aluetta ja niiden tarkoituksena on luoda tai vahvistaa Euroopan unionin ja Välimeren alueen kumppanien välisiä sähkö-ja kaasuyhteyksiä, eli: sähköverkkoja. Espanja - Marokko, Kreikka - Turkki, kaasuverkkoja: Algeria - Espanja - Portugali - Ranska, Algeria - Tunisia - Italia. Unionin ja Välimeren alueen kumppanien energiakysynnän kehittymiseen sekä maakaasun ja sähköntuotannon kehitysvauhtiin ja niiden paikallistamiseen liittyen voi lähivuosien aikana valmistua muita Välimeren aluetta kiinnostavia hankkeita7: sähköverkot: Italia - Tunisia, Marokko - Algeria - Tunisia, Turkki - Syyria kaasuverkot: nykyisten kaasujohtojen vahvistaminen, Libyan kaasukentiltä lähtevä kaasuputki, Turkin kautta Keski-Aasiasta ja Iranista tuleva kaasuputki. 21. Lisäksi Välimeren maat ovat myös aloittaneet useita hankkeita, joiden ansiosta voidaan vahvistaa kaasun ja sähkön toimitusvarmuutta: sähköverkot: Marokko - Algeria - Tunisia - Libya, Libya - Egypti, Egypti - Jordania, Jordania - Syyria - Turkki, Egypti - Israel - Palestiinan kansallinen hallitus - Jordania kaasuverkot: Marokko, Algeria, Egypti - naapurimaat. ja kumppanuusmaat Jäsenvaltiot vastattava ympäristövaikutustutkimuksia koskevia olemassa olevia yhteisön standardeja. Niiden hankkeiden osalta, jotka ovat rajoittuneet ainoastaan kumppanuusmaihin, suositellaan samankaltaisen menettelyn noudattamista. yhdistävien verkkojen on 22 iii) Teollisen yhteistyön sekä teknologisen tutkimuksen ja kehityksen (TTK) Neuvoston yhteinen kanta 29 päivältä kesäkuuta 1995 ja 26 päivänä lokakuuta 1995 toisessa käsittelyssä ollut Euroopan parlamentin lausunto ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi energia-alan Euroopan laajuisiin verkkoihin liittyvistä yleisistä suuntaviivoista, COM (93) 685 Iran ja Libya eivät saa yhteisön rahoitusta eivätkä ne täytä MEDA-ohjelmaan osallistumisen edellytyksiä. tulee erityisesti edistämiseen investointien ja alalla mitä kumppanuustoimien kautta seuraavilla aloilla: uusiutuvat energialähteet ja energiatehokkuus, vedenkäsittely ja vesihuolto, hiilivetyjen etsintä, tuotanto, jalostus ja jakelu sekä sähkön tuotanto, siirto ja jakelu. TTK. n Rahoitustarpeet sähkökapasiteetin kehittämiseksi, mikä on yksi kummankin alueen teknologioiden siirtotarpeiden tärkeimmistä yhteistyön osa-aloista erityisesti tyydyttävissä liittyy kannalta. ympäristöolosuhteissa sekä tuotannon ja kuljetusten perusrakenteiden lujittamiseen, kivihiilen varsinkin käyttöön Tämä Energia-alan TTK-yhteistyön kehittäminen on yksi Välimeren maiden kanssa tehtävän tieteellisen ja teknisen yhteistyön tärkeä osa-alue ja on näin ollen tutkimusalan Välimeren asetetun kumppanuuspolitiikan seurantakomitean tarkkailun alainen. Tutkimusneuvostossa, joka kokoontui 25. maaliskuuta 1996, korostettiin tämän politiikan tärkeyttä ja tässä yhteydessä myös seurantakomitean roolia. Energia-alan TTK-toimia voidaan toteuttaa olemassa olevien JOULE-THERMIE (yhteistyö kolmansien maiden kanssa). THERMIE-ohjelman ansiosta voidaan erityisesti levittää tai jotka ovat assosiointisopimuksen allekirjoittaneiden valtioiden elimistä tai teollisuudenaloilta. (muu kuin ydinenergia) vahvistamiseksi jäsenvaltioiden teknologioita, lähtöisin sellaisia INCO ja tehtäviä standardointiyhteistyön olisi helpotettava keskinäisiin yhteyksiin tehtäviä ja, kuten yhteisössäkin, uusiutuviin energialähteisiin investointeja investointeja. Euroopan standardointikomitea (CEN) perusti vuonna 1990 Euroopan yhteisön tukemana yksikön, jonka kahtena eri tehtävänä on välittää kolmansille maille niiden toivomia eurooppalaista standardointia koskevia tietoja ja antaa standardointitukea sitä haluaville maille. Tunisia, Malta ja Israel ovat jo hyötyneet tämän yksikön toiminnasta. Samanaikaisesti energiapolitiikkaa koskevan valkoisen kirjan täytäntöönpanon yhteydessä tehtävän energiatehokkuuden ja uusiutuvien energialähteiden alan standardointityön edistämisen kanssa komissio tutkii mahdollisuuksia laajentaa tämän yksikön toimintaa näille kahdelle alalle. 3. 2 Investointien turvallisuus 23. 24. Ottaen huomioon mikro- ja makrotaloudelliset pakotteet, jotka rasittavat yrityksiä ja Välimeren eteläisiä ja itäisiä valtioita, rahoitustarpeiden tyydyttämisessä on yhä enemmän käytettävä yksityisiä investointeja. Tämä edellyttää yhtäältä riittävän kannattavia hankkeita yksityisten - paikallisten tai kansainvälisten - investointien houkuttelemiseksi ja toisaalta yleistä kehystä, jolla varmistetaan riittävä suoja riskejä vastaan. tarpeita liittyvät investoinnit ovat luonteellaan useimmiten •ilialrp,i> Lneigiaan jit Hihma taloudelliselle ja sosiaaliselle kehitykselle erityisesti silloin, kun niiden tarkoituksena on tyydyttää paikallisin investointien edistämistä suosiva ympäristö Välimeren kumppanuusmaiden energia-alan uudistusten toteuttamiseksi tai käynnistämiseksi. Tässä tulisi pyrkiä vahvistamaan markkinoiden toimivuutta luoda investoi nti kapasiteetti a. Kuitenkin useimmilla näistä maista on vaikeuksia vastata tähän edellyttää kehityskulkuun lukuisia eroavaisuuksia. Tämä kuluttua mahdollisuus ja niiden välillä on Täten on välttämätöntä varmistamaan luoda näiden tietyn ajan ii;i ja erityistoimenpidettä, jossa käytetään hyväksi useita välineitä ja joka poikkeaa muissa maailmanosissa noudatetuista menettelyistä. 25 Yleisesti ollaan sitä mieltä, että suurimmat alueen energiahankkeiden rahoitusta haittaavat ongelmat ovat seuraavat: riittävästi viimeistellyn institutionaalisen kehyksen puuttuminen, poliittinen riski, muutosriskit, paikallisten säästöjen liikkeellepanon vaikeudet, hankkeiden sisällön määrittämisen monimutkaisuus. Välimeren alueen kumppanuusmaiden tärkeimpien yritysten välistä teknistä yhteistyötä, tietotaidon vaihtoa ja hankintasopimuksia koskeviin suhteisiin liittyy nykyään paljon vaikeuksia kehittyä todellisiksi yhteisiksi yhteistyö- ja investoi nti suhteiksi. On täten tarpeen määritellä sekä määräyksiä että sopimuksia koskevat yhdenmukaisuusehdot ulkomaisten yritysten investointien suosimiseksi; on välttämätöntä, että Välimeren alueen kumppanit markkinoidensa avaamisen lisäksi antavat mahdollisimman yhtenäisiä sääntöjä sen välttämiseksi, että yritysten olisi mukauduttava kunkin maan erilaisiin sääntöihin ja määräyksiin. i) Euroopan energiaperuskirja energiaperuskirjaa allekirjoittaneiden Euroopan Välimeren maiden liittoutuminen mainitaan Barcelonan konferenssin työohjelmassa yhtenä keinona investoinneille ja toiminnalle. luoda suotuisa ympäristö energiaa perustamissopimuksen tuottavien yritysten koskevan Peruskirjaa koskevan perustamissopimuksen tarkoituksena on edistää pääsyä energia-alan varoihin, kauppaan ja investointeihin. Sillä myötävaikutetaan energian käyttöön ja varsinkin hankintoihin energiatehokkuutta koskevan pöytäkirjan avulla. erityistä huomiota ympäristönsuojeluun ja kiinnitetään Yksityisille sijoittajille perustamissopimus tarjoaa vakaan ja ei-syrjivän oikeudellisen investointeja haittaavat esteet, helpottaa kehyksen, jonka avulla voidaan poistaa neuvotteluja ja avata uusia näkymiä. Se, että allekirjoittajamaat noudattavat ulkomaista sijoittajaa kohtaan olevia sitoumuksiaan, varmistetaan riitatapauksessa kansainvälisen välimiesmenettelyn varauksettomalla hyväksymisellä. Tämä mahdollistaa energia-alojen entistä suuremman kilpailukykyisyyden investointien houkuttelijoina. Peruskirja tarjoaisi näin ollen riittäviä vastauksia mahdollisiin investoi nti ai an riskeihin. Komissio katsoo kuitenkin, että eräitä varotoimenpiteitä on toteutettava ennen kuin sellaisille Välimeren perustamissopimuksen sopimuspuoliksi tulemista, jotka eivät vielä ole sopimusta allekirjoittaneet8: kumppaneille ehdotetaan alueen 26 27. 28. Peruskirjaa koskevan perustamissopimuksen allekirjoittaneita Välimeren alueen kumppaneita ovat Kypros, Maita ja Turkki. Algeriaa, Marokkoa ja Turkkia on pyydetty osallistumaan tarkkailijoina konferenssin työskentelyyn. 10 Peruskirjaa koskeva perustamissopimus laadittiin sellaista yleiseurooppalaista erityistarkoitusta varten, joka on mukautettu Itä-Euroopan maiden siirtymätalouden tilanteeseen Itä-Euroopan maiden kuluttajamaihin suuntautuviin kaasu-ja öljykuljetuksiin. Useimmat Välimeren alueen kumppanit joka eivät kuitenkaan ole vielä Euroopassa vallitsevassa energiatilanteessa, perustuu keskinäiseen riippuvuuteen, ja useimpien Keski- ja Peruskirjasopimusta koskevien neuvottelujen aikana energiatuotteiden siirtäminen oli tärkeä osa, jota käsiteltiin varoen ja joka muodosti sopimuksen yhden perusosan. Siirtymätehtävä on Välimeren alueella kuitenkin rajoitettu ottaen huomioon verkostojen heikon kehitysasteen, Perustamissopimusta koskevien neuvottelujen tarkoituksena oli vastata siihen, että kauppaa ja sijoittautumista koskevaa yhteistyötä ja niitä koskevia sääntöjä ei ollut; Euroopan tekemät ja Välimeren välisellä alueella yhteisön parhaillaan assosiointisopimukset ovat parannus tähän puutteeseen; lisäksi eräät Välimeren alueen kumppanit osallistuvat Maailmankaupan järjestöön9. Näissä olosuhteissa niiden liittyminen peruskirjaa koskevaan perustamissopimukseen ei juurikaan vaikuta olemassa olevaan oikeudelliseen ympäristöön. 29. Tästä huolimatta vaikuttaa kuitenkin tehottomammalta lisätä yhteistyötä varsinkin, kun eräät Välimeren alueen kumppanit ovat peruskirjaa koskevan perustamissopimuksen sopimuspuolia. Peruskirjakonferenssin laajentaminen vaikuttaa kuitenkin myös tämän vuonna 1996 toimintavaiheeseen edistyneen organisaation tehokkuuteen. Tämän vuoksi yhteisön olisi ennemminkin tukeuduttava edistykselliseen lähestymistapaan käyttäen hyväkseen perustamissopimuksen suomaa joustavuutta, joka sallii peräkkäin tarkkailijan aseman, sitten assosiointijäsenen, ja lopuksi täysvaltaisen jäsenen aseman. Tarkkailijan aseman ansiosta öljymaat ja maakaasun viejämaat voivat esimerkiksi saada välillä neuvotelluista näille maille tärkeitä aloja koskevista sopimuksista perustamissopimuksen allekirjoittajamaiden kaikki tiedot Peruskirjan allekirjoittajat, jotka eivät ole allekirjoittaneet perustamissopimusta, voivat osallistua aktiivisesti tarkkailijoina konferenssin ja sitä avustavien elinten kokouksiin ilman äänioikeutta tiettyä korvausta vastaan. osallistumisen ja neuvottelemalla ja - Assosiointijäsenen asema mahdollistaa kansainvälisille edunsaajamaille perustamissopimuksen määräysten tiettyjen järjestöille täytäntöönpanon sekä osallistumisen laajuudesta että aktiivisuudesta. Aivan kuten tarkkailija-aseman kohdalla, perustamissopimuksessa ei ole selväsanaisia määräyksiä, jotka peruskirjan. pakottaisivat Assosiointisopimuksen ja aikana konferenssin on yksimielisesti hyväksyttävä se. sisältö olisi määriteltävä neuvottelujen peruskirjakonferenssin allekirjoittamaan assosioi nti maat ensisijaisesti kanssa 9 Kypros, Israel, Malta, Marokko, Tunisia ja Turkki 11 Perustamissopimukseen allekirjoittamista etukäteen. Liittymisehdot on hyväksyttävä yksimielisesti. liittyminen edellyttää vastoin sitä peruskirjan 30. 31. :" 1. \ Komission olisi siis tuettava Välimeren alueen kumppaneiden kuulemismenettelyjä sen peruskirjakonferenssin huomioon ottamiseksi, että ne mahdollisesti osallistuvat tulemistaan. Tätä menettelyä on valmistella yhdessä työskentelyyn ennen jäseniksi kaikkien peruskirjankonferenssin osanottajien kanssa. asianomaisten osapuolten kanssa, ensi sijassa Peruskirjan ja siihen liitetyn perustamissopimuksen täytäntöönpanosta saadut kokemukset ja Välimeren altaan maiden suorittama analyysi peruskirjan ominaisuuksista ja siinä käytetyistä keinoista sen tavoitteiden saavuttamiseksi voisivat tulevaisuudessa saada nämä tai täysvaltaisina jäseninä niiden omien etujen maat liittymään assosiointijäseninä mukaisesti. Välimeren alueen kumppanien asenne niiden peruskirjaan liittymistä kohtaan riippuu ensisijaisesti niiden omasta valinnasta; liittyminen voi toteutua ainoastaan, jos kumppanit tuntevat ne myönteiset vaikutukset, jotka peruskirja voi heille tuoda. Komissio järjestää yhdessä peruskirjan sihteeristön kanssa Välimeren alueen kumppanien ja teollisten tahojen yhteisen tiedotusseminaarin. ii) Investointien helpottamista koskevien mahdollisten vaihtoehtojen analysointi ilmeiseltä, että vakaan oikeudellisen ympäristön joka antaa Näyttää markkinamekanismeille etuoikeutetun aseman, on oltava ensisijainen tavoite investointien kehittämisen suosimiseksi. Tiettyjen kumppanuusmaiden taloudellisen ja poliittisen tilanteen takia ei kuitenkaan voida odottaa lyhyellä aikavälillä nopeaa ja merkittävää kehitystä tällä alalla. luomisen, olemassa käynnistää tutkimuksen Komissio kehityskelpoisista mahdollisuuksista helpottaa investointeja Välimeren alueen kumppanuusmaissa. Tämä tutkimus käsittää niiden riskien ja epävarmuustekijöiden tarkastelun, jotka tällä hetkellä rajoittavat näitä investointeja, käytettävissä olevia rahoitustekniikoita ja mahdollisuuksia parantaa investointeihin liittyvien riskien kattamista. Siinä olisi määriteltävä keinot, jotka Euroopan ja Välimeren alueen yhteistyön tavoitteiden noudattamisessa ovat parhaita, jotta voidaan turvata en ergi a-al ai le tyypilliset erityisinvestoinnit. olevista tai Yhteistyön järjestäminen Euroopan ja Välimeren alueen yhteistyötä on kehitettävä perustamalla varma ja tehokas organisaatio, joka sallii yhteisten etujen huomioon ottamisen. On luotava tarvittavat perustat kokemusten ja tietotaidon siirtämiseen, samoin kuin yhteisön ja Välimeren alueen kumppanien pääasiassa toimintaohjelmiin ja energiastrategiaan, energian hinnoitteluun, koulutukseen, hankkeiden rahoitukseen, ja ympäristönsuojeluun. institutionaaliseen kehykseen, toimintasuunnitelmien vuoropuheluun kysymyksistä, hallintaan väliseen liittyvät jotka 12 Yhteistyön Euroopan perustamiseen. järjestäminen perustuu yhteistyön kahden seurantavälineen alueen välisen energia-alan ja Välimeren foorumin ja luomiseen: rahavarojen i) Euroopan ja Välimeren alueen energia-alan foorumi 33 Ateenassa 6. ja 7. heinäkuuta 1995 pidetyssä kokouksessa osallistujat hyväksyivät foorumin perustamisperiaatteen Euroopan ja Välimeren alueen energia-alan yhteistyön aikaansaamiseksi. Tämän foorumin tehtävänä on kahden päätavoitteen toteuttaminen: Euroopan yhteisön ja Välimeren kumppanien välisten yhteistyösuhteiden rakentaminen yhtäältä hallintojen välisiä yhteydenpitoverkostoja edistämällä ja vuoropuhelua käytävää toisaalta kannustamalla ottamalla asianmukaisella tavalla huomioon energian ja ympäristön välisen suhteen kestävän kehityksen näkökulmasta, tiedonvaihtoa teollisuuden kanssa ja 34. 35. suunnitelluille hankkeille tarpeellisten avoimuusmenettelyjen kehittäminen. Tällaisen foorumin luomista voidaan perustella sillä, että Barcelonan konferenssin yhteydessä toteutettu kehys ei tarjoa mitään erityistä rakennetta energiaan liittyvien erityisongelmien (tietotaidon siirtäminen, tiedonvaihto, öljyn, kaasun ja kivihiilen käytön parantaminen, energiaverkostojen kehittäminen, energiatehokkuuden parantaminen, uusiutuvien energialähteiden käytön edistäminen ja ympäristönsuojelu) käsittelemiseen. yleistä konferenssin Kyseenalaistamatta yhteistyökehystä tai kahdenvälisiä sopimuksia vastuullisilla hallinnoilla on oltava mahdollisuus tavata toisiaan ja kehittää yhteisiä strategioita tai yhteistyöhankkeita ministerikonferenssin vastuulla. Barcelonan yhteydessä toteutettua a) Foorumin kokoonpano ja toiminta Foorumi tarjoaa puitteet ministeri-ja/tai hallinnollisen tason poliittiselle vuoropuhelulle, johon osallistuu Euroopan ja Välimeren alueen eri yhteistyökumppaneita. Foorumin toiminnan edustajien muodostamasta kokoonpanosta, joilla on sen jälkeen vastuu yhteistyötoimien täytäntöönpanosta ja myös yhteistä etua edustavien hankkeiden edistämisestä. sen osallistujavaltioiden tehokkuus riippuu Foorumin on työskenneltävä Euroopan ja Välimeren alueen ministerikonferenssissa määriteltyjen suuntausten puitteissa. Barcelonan konferenssissa Euroopan ja Välimeren alueen yhteistyön seurantaa varten suunnitellun ministerikonferenssin on varmistettava foorumin toiminnan nivoutuminen muihin Euroopan ja Välimeren alueen yhteistyötahoihin ja foorumin toimivaltuuksissa on otettava huomioon TTK. tä käsittelevän Euroopan ja Välimeren alueen seurantakomitealle myönnetyt toimivaltuudet. 36. tehokkaan Komissio on valmis antamaan kaiken mahdollisen avun tämän foorumin toiminnan varmistamiseksi. Sen mielestä kumppanuussuhteessa kaikkien siihen osallistujien on kuitenkin otettava osansa vastuusta. Tämän vuoksi komissio sitoutuu määrittelemään yhteistyökumppaniensa kanssa niiden foorumiin osallistumista koskevat yksityiskohtaiset säännöt hyväksyttävin ehdoin. 13 37. sisäisten foorumin ulkopuolisten toimintasääntöjen määritelmän mukaisesti Koska energiayhteistyö edellyttää keskustelukumppanien osallistumista, olivatpa ne rahoituselimiä tai yrityksiä ja ammattijärjestöjä, foorumin on sen annettava ulkopuolisille keskustelukumppaneilleen mahdollisuus saada äänensä kuuluviin. Omalta osaltaan komissio kannattaa kaikkia hyödyllisiä aloitteita, joiden tarkoituksena on helpottaa Välimeren pohjois- ja eteläpuolella sijaitsevien teollisten tahojen ja ammattijärjestöjen foorumin töitä koskevaa yhteistyötä. b) Foorumin tehtävät 38. Foorumin ensimmäisenä tehtävänä on saattaa kaikkien osallistujien käyttöön pysyvä vuoropuhelun ja tiedonvaihdon kehys. Tässä mielessä sillä on tärkeä asema entistä paremman keskinäisen yhteisymmärryksen saavuttamisessa. Foorumin on myös hyödynnettävä alueellisen yhteistyön suomat mahdollisuudet hankkeiden kehittämisessä ottamalla käyttöön Euroopan ja Välimeren alueen etua kuvaava merkintä niille hankkeille, jotka myötävaikuttavat tähän yhteistyöhön. Foorumi myöntää tämän merkinnän sellaisten vielä määrittelemättömien perusteiden pohjalta. Näillä perusteilla annetaan etusija vähintään kahden maan yhteistyönä esiteltyjen hankkeiden tutkimiselle. Tällaisen merkinnän myöntäminen helpottaisi varainhoito-ja valintasääntöjen noudattamisessa näiden hankkeiden mukaanpääsyä yhteisön rahoituksen piiriin. Lopuksi foorumin on laadittava ja julkaistava viisivuotinen toimintasuunnitelma, joka foorumin kaikkien jäsenten on hyväksyttävä. Joka toinen vuosi foorumi laatii ja julkaisee arvioinnin kahta edellistä vuotta koskevan toimintasuunnitelman toteutumisesta. ii) Rahavarat 39 Euroopan ja Välimeren alueen energia-alan yhteistyön on tukeuduttava jo olemassa olevaan rahoitukseen. Yhteisön on kuitenkin nykyisten rajallisten varojen käytön parantamiseksi kehitettävä joustava poliittinen ja taloudellinen menetelmä yhteisön ja Välimeren altaan kumppaneiden etujen yhdenmukaistamiseksi. Näin ollen on välttämätöntä löytää riittävät rahoitusmenetelmät kumppanuuden avulla ja myös näiden yleistavoitteiden saavutettavien toteutumisen saavuttamiseksi. jo asetettujen energiatavoitteiden a) Rahoitukselliset ja tekniset tukitoimet (MEDA) ô. ) Rahavarojen käyttöönottoa on useaan otteeseen ehdotettu Euroopan ja Välimeren alueen kumppanuuden määrittelyn kuluessa: puheenjohtajisto pyysi 1. kesäkuuta 1995 pidetyssä energianeuvoston kokouksessa "antamaan määritellyille tavoitteille asianmukaiset rahavarat niiden rahavarojen puitteissa, jotka Euroopan yhteisö on varannut Välimeren eteläisten ja itäisten maiden kumppanuuspuiteohjelmalleen". Madridissa 20. marraskuuta 1995 pidetyssä kokouksessa Espanjan, Ranskan ja Italian energiaministerit, Välimeren alueen kumppanien edustajat sekä Euroopan 14 unionin ja Euroopan komission jäsenvaltiot ilmoittivat, että: "Energiahankkeiden edistämiseksi on otettava käyttöön asianmukaiset välineet. Energialle omistetun erityisluvun tärkeänä Eurooppa pitää Välimeren alueen energia-alaa. luominen MEDAssa osoittaisi, miten tarkoitus ja tukea Välimeren alueen kumppanien pyrkimyksiä niiden MEDAlla on taloudellisten seurausten lieventämiseksi, jotka saattavat aiheutua taloudellisesta kehityksestä sosiaalisella ja ympäristön tasolla. rakenteiden parantamiseksi sekä niiden sosiaalisten ja määrittelee Komissio helpottaa energia-alan hankkeiden yhteensovittamista ja käsittelyä MEDAn tavoitteita ja menettelyjä noudattaen. Se asettaa myös tämän alan yhteistyön varsinaiset tavoitteet alueen yhteistyökumppaneita kuullen. Komissio ottaa huomioon foorumin aseman toiminnan suunnan määrittelyssä MEDA-asetuksen menettelyjen säilyessä ennallaan. Tällaisen MED Aan sisältyvän lähestymistavan oikeutus riippuu siis sen energia-alan merkittävyyden toteennäyttämisestä, joka näillä mailla on Euroopan unionille ja väestöongelmista johtuville energiahaasteille. valintaperusteet Välimeren hankkeiden tällaisella Kyseenalaistamatta MEDAn huomattavan osan kahdenvälistä yhdenmukaistetulla lähestymistavalla voidaan luoda tarpeelliset synergiat yhteistyön eri kahdenvälisten kohtien välille. Tällä tavoin MED Aa voidaan käyttää sellaisten energia- tavoitteiden alan toteuttamista pidemmälle (ks. 3. 1 kohta), mutta jotka myötävaikuttavat myös muiden yleisluonteisempien poliittiseen vakauteen, sosiaaliseen yhdentymiseen, rauhaan ja vaurauteen. toimien kehittämiseen, jotka ulottuvat pelkkää energiapoliittisten toteuttamiseen: ympäristönsuojeluun, tavoitteiden luonnetta 41. 42. b) neljäs TTK-puiteohjelma 43. Barcelonan konferenssin osanottajat halusivat edistää tutkimus- ja kehitystyötä käymällä tieteellisten suoritusten yhä kasvavia eroja koskevan ongelman kimppuun ottaen huomioon keskinäisen hyödyn periaatteen. Tässä mielessä yhteistyö koskee erityisesti seuraavaa: Välimeren maiden oman tutkimuskapasiteetin vahvistaminen sekä tieteellisen ja teknisen yhteisiin henkilökunnan tutkimushankkeisiin osallistumista, koulutuksen edistäminen lisäämällä Euroopan ja Välimeren maiden arvostettujen tutkimuslaitosten ja ylemmän asteen opetusta antavien oppilaitosten osallistuminen yhteisiin tutkimushankkeisiin; tieteellisten verkostojen perustaminen selkeästi määriteltyjä aiheita varten. 44. Tässä yhteydessä on syytä mainita neljänteen teknologisen tutkimuksen ja kehityksen puiteohjelmaan kuuluvat lukuisat erityisohjelmat, erityisesti ne, joiden aiheena on ympäristö ja teknologia, terveys ja yhteiskunta, uusiutuvien energialähteiden tutkimus, yhdyskuntasuunnittelu, "tietoteknologiaf-ohjelma ja "tietoliikenneteknologiat"-ohjelma, jotka mahdollistavat näihin Välimeren alueen kumppanuusmaihin sijoittautuneiden tieteellisten ja teknisten tutkimuslaitosten osallistumisen hankekohtaiselta perustalta ja ilman kyseisten erityisohjelmien rahoitusosuutta. 15 45. Kaksitoista Välimeren alueen kumppania voi osallistua muuta kuin ydinenergiaakoskeviin erityisohjelmiin ja INCOon näissä ohjelmissa asetetuissa rajoissa: näiden maiden tutkimuslaitokset voivat liittyä eurooppalaisten yritysten JOULE- tulevaa ohjelman puitteissa esittämiin hankkeisiin rahoitusosuutta. Tämä ohjelma muodostaa siis välineen Euroopan ja Välimeren alueen etuja edistävien hankkeiden toteuttamiseksi. Tällainen on INTERSUMED- hanke, joka yhdistää koko Välimeren alueen energiayhtiöt uusiutuvien energialähteiden yhdistämiseksi sähköjärjestelmään (yhteinen JOULE-INCO -hanke), tästä ohjelmasta ilman levitystä ja pk-yritysten piristämistä koskevat ja yhdenmukaistetut toimet voivat liittyvät uusiin liittyä THERMIE-ohjelmaan perustuen hankkeisiin, energiateknologioihin niiden toteennäyttämiseksi teknologisen toteutettavuuden vaiheessa (lukuun ottamatta kaupallisia näkökohtia). Näitä toimia voidaan toteuttaa näissä maissa, vaikkei niillä olisikaan oikeutta osallistua ohjelmaan. teollisen elinkelpoisuuden jotka yhteisiä tieteellisen ja teknologisen tutkimuksen hankkeita ja tukitoimia, jotka kehittävät uusiutuvien energialähteiden käyttöä varsinkin luonnonvarojen kestävän hoidon osalta, voidaan rahoittaa INCO-DC -ohjelmalla10. Tämän ohjelman varoista käytetään 3 miljoonaa ecua muun energian kuin ydinenergian alaan, joista 1,66 miljoonaa ecua esittelytoimiin ja 1,34 miljoonaa ecua kolmansien maiden rahoittamiseen JOULE-ohjelman puitteissa, erityisesti Välimeren alueen energiaan ja teknologiaan liittyvien näkymien tutkimustoiminta ja ja ympäristövaikutusten analyysi voidaan myös käynnistää näiden ohjelmien puitteissa. energiavalintojen rahoituksellisten taloudellisten, c) SYNERGY-ohjelma 46. 47. SYNERGY-ohjelman avulla on voitava asettaa eri yhteistyötoimia yhtenäiseen kehykseen avustamalla näitä maita kokonaisvaltaisen energiapolitiikan määrittelyssä. Näin tehdessään tämän ohjelman on kannustettava yhtäältä niiden hankkeiden, joille on esitetty MEDAn rahoitusta, määrittelyn valmisteluvaiheita, ja toisaalta rohkaistava kumppanuusmaita toimia. SYNERGY-ohjelmalla voidaan myös avustaa foorumia sen käynnistämään toiminnassa sen lisäksi, jota saadaan MEDAsta. Näiden kahden ohjelman kustannusten jakautumisesta on vielä päätettävä tarkemmin. tuen SYNERGY on jo rahoittanut joitakin Välimeren alueen kumppanien kanssa toteutettavia koulutustoimia, ohjelmia ja avunantoa ja sillä on vuonna 1996 käytettävissään 9 miljoonaa ecua, josta kolmanneksella olisi rahoitettava Välimeren alueen kumppanien kanssa toteutettava toiminta. Kehitysmaille suunnattu INCO-ohjelman osa 16 Jos neuvosto hyväksyy SYNERGY-ohjelman, näiden maiden kanssa tehtävää yhteistyötä voidaan jatkaa monivuotisena ottamalla kaikki jäsenvaltiot mukaan tähän toimintaan. 4. PÄÄTELMÄT 48. Barcelonan konferenssissa alkunsa saaneiden energia-alan yhteistyöalojen perusteella aloitteet, joita komissio aikoo kehittää, koskevat seuraavia aiheita: Euroopan ja Välimeren alueen energiafoorumin perustaminen, jonka avulla voidaan toteuttaa yhteinen energia-alan yhteistyön hallinta muodostamalla puitteet kumppanuusmaiden jäsenten välisille tapaamisille ja tiedonvaihdolle, neuvottelujen aloittaminen Välimeren alueen kumppanuusmaiden kanssa niiden mahdollisesta osallistumisesta Euroopan peruskirjakonferenssin työskentelyyn silloin, kun ne eivät ole sen jäseniä, investointien helpottamisen olemassa olevia tai kehiteltäviä mahdollisuuksia koskevan laatii vuoden kuluessa toteuttaminen. Komissio kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle ja liittää siihen tarvittaessa hyödyllisiä ehdotuksia, tutkimuksen kanssa kyseisten maiden niiden kumppanuussopimusten puitteissa, jotka koskevat yhteistä etua omaavien Euroopan laajuisten verkkojen alan hankkeiden toteuttamista ottaen huomioon ilmastomuutosten vastainen taistelu, toteuttaminen yhteistyön tehtävän energia-alan hankkeiden yhteensovittamisen ja käsittelyn helpottaminen MEDAn tavoitteiden ja menettelyjen noudattamisessa. 17 ___LL • Q m m n m i m i i ii a t a M M M a ni ISSN 1024-4492 KOM(96) 149 lopullinen ASIAKIRJAT FI 12 11 Luettelonumero : CB-CO-96-165-FI-C ISBN 92-78-02595-X Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg


title: Rozporządzenie Komisji (WE) nr 617/9 z dnia 3 kwietnia 1996 r. dotyczące klasyfikacji niektórych towarów według Nomenklatury Scalonej

eurovoc_concepts:
Combined Nomenclature
automatic game
common customs tariff
customs regulations
musical instrument
tariff nomenclature

formats: html pdf print

text: 166 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 31996R0617 5. 4. 1996 DZIENNIK URZĘDOWY WSPÓLNOT EUROPEJSKICH 02/t. 7 L 88/1 ROZPORZĄDZENIE KOMISJI (WE) NR 617/9 z dnia 3 kwietnia 1996 r. dotyczące klasyfikacji niektórych towarów według Nomenklatury Scalonej KOMISJA WSPÓLNOT EUROPEJSKICH, uwzględniając Traktat ustanawiający Wspólnotę Europejską, uwzględniając rozporządzenie Rady (EWG) nr 2658/87 z dnia 23 lipca 1987 r. w sprawie nomenklatury taryfowej i statystycz- nej oraz w sprawie Wspólnej Taryfy Celnej (1), ostatnio zmie- nione rozporządzeniem Komisji (WE) nr 586/96 (2), w szczegól- ności jego art. 9, 1992 r. ustanawiającego Wspólnotowy Kodeks Celny (3), że na wiążącą informację taryfową wydaną przez organy celne Państw Członkowskich niezgodną z przepisami niniejszego rozporządze- nia dotyczącą klasyfikacji towarów według Nomenklatury Scalo- nej posiadacz może nadal powoływać się przez okres trzech mie- sięcy; środki przewidziane niniejszym rozporządzeniem są zgodne z opinią Sekcji Nomenklatury Taryfowej i Statystycznej Komitetu Kodeksu Celnego, a także mając na uwadze, co następuje: w celu zapewnienia jednolitego stosowania Nomenklatury Scalo- nej załączonej do wyżej wymienionego rozporządzenia konieczne jest przyjęcie środków dotyczących klasyfikacji towa- rów, o których mowa w Załączniku do niniejszego rozporządze- nia; rozporządzenie (EWG) nr 2658/87 określiło ogólne zasady wykładni Nomenklatury Scalonej. Zasady te stosuje się również do każdej nomenklatury, która jest w całości albo w części oparta na Nomenklaturze Scalonej lub dodaje do niej dalsze działy i która została ustalona w drodze przepisów szczególnych prawa wspólnotowego w celu stosowania środków taryfowych i innych środków związanych z wymianą towarową; zgodnie ze wspomnianymi zasadami ogólnymi towary opisane w kolumnie 1 tabeli załączonej do niniejszego rozporządzenia należy klasyfikować przy pomocy kodów CN, wskazanych w kolumnie 2, na mocy uzasadnienia przedstawionego w kolum- nie 3; PRZYJMUJE NINIEJSZE ROZPORZĄDZENIE: Artykuł 1 Towary opisane w kolumnie 1 załączonej tabeli są obecnie klasyfikowane według Nomenklatury Scalonej do odpowiednich kodów CN, określonych w kolumnie 7 wymienionej tabeli. Artykuł 2 Na wiążącą informację taryfową wydaną przez organy celne Państw Członkowskich, niezgodną z przepisami niniejszego rozporządzenia, można nadal powoływać się przez okres trzech miesięcy, na mocy przepisów art. 12 ust. 6 rozporządzenia (EWG) nr 2913/92. Artykuł 3 przyjęte jest, zgodnie z przepisami zawartymi w art. 12 ust. 6 roz- porządzenia Rady (EWG) nr 2913/92 z dnia 12 października Niniejsze rozporządzenie wchodzi w życie dwudziestego pierwszego dnia po jego opublikowaniu w Dzienniku Urzędowym Wspólnot Europejskich. (1) Dz. U. L 256 z 7. 9. 1987, str. 1. (2) Dz. U. L 84 z 3. 4. 1996, str. 18. (3) Dz. U. L 302 z 19. 10. 1992, str. 1. 02/t. 7 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 167 Niniejsze rozporządzenie wiąże w całości Państwach Członkowskich. i jest bezpośrednio stosowane we wszystkich Sporządzono w Brukseli, dnia 3 kwietnia 1996 r. W imieniu Komisji Mario MONTI Członek Komisji 168 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 02/t. 7 Wyszczególnienie (1) Przenośna, zasilana bateriami elektroniczna klawiatura dla dzieci, z kolorowego tworzywa sztucznego, z 32 miniaturowymi klawi- szami oraz regulatorami dla instrumentów orkiestrowych, ryt- mów, trybu demonstracyjnego, głośności i zasilania. ZAŁĄCZNIK Klasyfikacja Kod CN (2) 9503 50 00 Uzasadnienie (3) Klasyfikacja ustalona przez przepisy ogólnych reguł 1 i 6 inter- pretacji Nomenklatury Scalonej, uwagą 1 lit. c) do działu 92 oraz treścią kodów CN 9503 i 9503 50 00. Artykuł ten nie jest instrumentem muzycznym w znaczeniu działu 92 z powodu swojej konstrukcji i ograniczonego rozmiaru


title: Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om Europa-Medelhavspartnerskapet inom energiområdet

eurovoc_concepts:
EU relations
Mediterranean third countries
action programme
cooperation policy
energy policy

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 03. 04. 1996 KOM(96) 149 slutlig MEDDELANDE FRÄN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET OM EUROPA-MEDELHAVSPARTNERSKAPET INOM ENERGIOMRÅDET 1. 1. MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET OM EUROPA-MEDELHAVSPARTNERSKAPET INOM ENERGIOMRÅDET ALLMÄN BAKGRUND i Barcelona den 27 - 28 november 1995 utgjorde Europa-Medelhavskonferensen startpunkten för ett nytt partnerskap som bygger på bildandet av en freds- och stabilitetszon samt en ekonomisk zon grundad på frihandel och utveckling av det ekonomiska och finansiella samarbetet. De politiska, ekonomiska och sociala principer som skall tjäna som riklinje för förbindelserna mellan Europeiska unionen och dess partners i medelhavsområdet följer av Barcelonadeklarationen, som antogs vid denna konferens1. Inom denna allmänna ram har följande mål ställts upp för det ekonomiska och finansiella partnerskapet: Ökning av takten i en varaktig samhällsekonomisk utveckling. Förbättring av folkens minskning av klyftorna vad gäller utveckling inom medelhavsområdet. Främjande av regionalt samarbete och regional integration. levnadsvillkor, höjning av sysselsättningsnivån och 2. Energisektorns strukturerande roll har erkänts. Följaktligen har man bestämt att stärka samarbetet, fördjupa dialogen inom det energipolitiska området och gynna skapandet av lämpliga ramvillkor för energiföretagens investeringar och verksamheter. Genomförandet av denna allmänna ram skall tillmötesgå alla parters ömsesidiga intresse. Samarbetet inom energiområdet skall följaktligen ingå i detta sammanhang om det tillmötesgår det ömsesidiga intresset i den mån som samarbetet - genom att bidra till gemenskapens försörjningstrygghet och till medelhavspartnernas ekonomiska och sociala utveckling faktiskt investeringarna i administrationen av energikonsumtion och energiproduktion och bidrar till en bestående utveckling, ty energin utövar ett avgörande inflytande över de grundläggande parametrarna i den ekonomiska och sociala sammanhållningen, parametrar som utgörs av ekonomisk aktivitet, miljö och levnadsstandard. - eftersträvar hela regionens intressen. Samarbetet gynnar Men det ömsesidiga intresset inom energiområdet överskrider den strängt regionala ramen för Medelhavet. Denna region utgör i själva verket ett viktigt transitområde för energi produkter och bidrar följaktligen även till gemenskapens försörjningstrygghet. 1 myndigheten, Syrien, Tunisien, Turkiet. Algeriet, Egyplcn, Cypern, Israel, Jordanien, Libanon, Malta, Marocko, palestinska 4(L 3. 4. 5. Politisk, ekonomisk och social stabilitet i regionen är således också nödvändig för att trygga denna transitering. regioner strategiska funktion har som konsekvens att en Denna i medeihavsregionen inom energiområdet inte kan utvecklas om hänsyn inte tas även till intressena i de regioner som ligger utanför denna zon samt till insatser för samarbete med de som kan komma att påverkas eller åtminstone beröras av medelhavssamarbetet. Det rör sig å ena sidan om länderna vid Persiska viken och å andra sidan om länderna vid Svarta havet och Kaspiska havet. Mot bakgrund av att gemenskapen är djupt engagerad länderna och organisationerna i dessa regioner, bör gemenskapen se till att det sker en balanserad utveckling av dessa samarbetsinsatser och att tillräcklig information ges varje partner. i ett politiskt samarbete med samarbetsinsats i Barcelona ägde även ett Medborgarforum Parallellt med konferensen för Europa-Medelhavet rum. Detta arrangemang gav ånyo påtagliga bevis för den nära koppling som finns mellan de energi relaterade frågorna och deras inverkan på ländernas ekonomiska och sociala utveckling. Detta engagemang från det civila samhällets sida i Europa-Medelhavspartnerskapet kom även till uttryck i den konferens som anordnades i Madrid den 22 - 23 februari 1996 av Fédération Internationale des Syndicats de Travailleurs de la Chimie, de l'Energie, des Mines et des Industries diverses ("Internationella federationen av fackföreningar för arbetare inom kemi-, energi- och gruvindustri i Europa-Medelhavsområdet, om "energins betydelse för den sociala utvecklingen i Europa- Medelhavsområdet". (ICEM), det vill fackföreningar samt annan industri") säga av en enhetlig politik Utvecklingen i medelhavsområdet måste också anpassas till genomförandet av en energipolitik inom gemenskapen, så som denna politik framställs i kommissionens vitbok2, en politik som bygger på genomförandet av alla gemenskapsinstrument: av gemensamma mål och utnyttjandet för energi samarbete med länderna Gemenskapens energipolitik, som bygger på integration av energimarknaderna och transportinfrastrukturerna för energi produkter, skall å ena sidan ge konsumenterna en strategi för bättre försörjningstrygghet inom gemenskapen genom en stärkning av samarbetet med producentländerna och å andra sidan stödja energiföretagen inom gemenskapen i deras investeringsstrategier och strategier för teknologiöverföring till regionens länder. Vid genomförandet av energipolitiken skall alla gemenskapsinstrument användas, särskilt instrumenten för ekonomiskt samarbete, för forsknings- och utvecklingspolitik samt finansiella instrument med allmänna eller regionala mål. 2. ANALYS AV ENERGISITUATIONEN 2 december 1995 KOM(95)682. Meddelande från kommissionen om en energipolitik för Europeiska unionen av den 14 Regionens energisituation karakteriseras av tillgången på de betydande energikällor som utgörs av de olje- och gaskällor som bortsett från resurserna i Nordsjön ligger närmast gemenskapens marknad, och av den potential för ökning av energikonsumtionen som på en och samma gång är en ekonomisk utmaning och en miljöutmaning3. (i) Regionens energipotentialer. Regionens reserver är bland de största i världen men har inte till fullo kunnat exploateras, främst på grund av den ekonomiska och politiska situationen i producentländerna i regionen. Europa-Medelhavssamarbetet inom energiområdet har som mål att skapa villkor för att komma tillrätta med denna tendens. Råoljereserverna uppskattades år 1993 ton. Bland Europa-Medelhavspartnerna berörs Algeriet, Egypten, Syrien och Tunisien. Libyen innehar ensamt 50% av reserverna. till 6 030 miljoner De konstaterade reserverna av naturgas är av samma storleksordning: 5 650 miljarder m3 (5 085 miljoner ton oljeekvivalenter). Dessa reserver återfinns i samma regioner som oljereserverna: Algeriet är den främsta naturgasproducenten med 64% av reserverna, följt av Libyen, Egypten, Syrien och Tunisien. Enligt vissa experter skulle de ännu icke upptäckta reserverna kunna vara större än 3 300 miljoner ton olja och kondensat samt 3 400 miljarder m3 naturgas. Omfattande insatser skulle alltså kunna göras för exploatering av olja och gas. De förefintliga infrastrukturerna tillåter en årlig export av 162 miljoner ton olja och 37 miljarder m3 naturgas. En väsentlig del av exporterna av algerisk naturgas till Europeiska gemenskapen har formen av flytande naturgas. Dessa energi produkter finner sin främsta avsättning på Europeiska unionens marknad, som absorberar 92 miljoner ton olja och oljeprodukter samt 35 miljarder m3 naturgas: Producentländerna i medelhavsområdet täcker med sina leveranser omkring en fjärdedel av Europeiska unionens oljebehov. De kommer också att bli ett viktigt transitområde i takt med utbyggnaden av oljeledningar. flytande naturgas som När det gäller naturgas importerar Europeiska gemenskapen 10% av sina behov från sina partners i medelhavsområdet och främst från Algeriet. Detta land levererar även nästan all importeras av gemenskapen. Trots att infrastrukturerna transport av gemenskapsgas har byggts ut, kommer gemenskapens beroende av utländsk gas att öka i takt med att dess konsumtion utvecklas. Följaktligen måste medelhavsproduktionen, genom utvecklingen av interna sammankopplingar, göra det möjligt att förbättra gemenskapens försörjningstrygghet. för 3 Scenario Approach" från december 1995 SEC(95)2285. Delvis hämtat ur kommissionens tjänsters arbetsdokument "European Energy to 2020: A De stora skillnader som föreligger mellan partnerna i medelhavsområdet vad avser energiresurser borde leda till en utveckling av sammankopplingarna när det gäller transport av gas, olja och elektricitet. 9. Vid konferensen i Kairo i september 1995 uppskattades investeringsbehovet vad avser infrastruktur för produktion, transport och distribution av energi till 192 300 miljoner ecu under de kommande 25 åren. Detta belopp innebär att 12% av medelhavspartnernas BNP skulle tas i anspråk binder dessa 25 år för investeringar enbart i energiinfrastrukturer. 10. 11. Det faktum att det finns fossila energiresurser i denna region far inte dölja den potential som erbjuds av förnybara energikällor. I länderna i södra och östra medel havsörn rådet är andelen förnybara energikällor 9,5% i sammanställningen över primärenergi. Den viktigaste potentialen avser solenergi och vindkraft. Det finns också en stor potential när det gäller biomassa, även om det är svårt att göra en uppskattning av den. (ii) Prognoser för tillväxten i efterfrågan Medelhavspartnernas samhällen karakteriseras alla av en förväntad befolkningsökning av avsevärd omfattning, som dock skiljer sig åt länderna emellan: år 2020 kommer befolkningen förmodligen att ha ökat från dagens 200 miljoner till 340 miljoner. Denna befolkning koncentreras främst i storstadsområden, vilket kommer att leda till allvarliga miljöproblem: avfall, luftföroreningar, brist på dricksvatten osv. För att möta dessa framtidsutsikter borde de mest berörda länderna under 15 års tid årligen skapa 2,4 miljoner arbetstillfällen, men för närvarande skapas endast 1,7 miljoner, och detta utan att ta med i beräkningen att arbetsmarknaden kommer att ta emot en allt större arbetskraft bestående av kvinnor. Denna demografiska situation kommer på egen hand att påverka utsikterna till konsumtionsökning och följaktligen också riskerna för miljön. Länder som nu är nettoexportörer av energi, exempelvis Egypten, Tunisien och Syrien, kommer att förvandlas till importländer. av den (a) I flertalet av partnerskapsländerna i medelhavsområdet är energikonsumtionen per capita mycket liten (0,9 ton oljeekvi val enter mot 3,0 i gemenskapens medlemsstater vid Medelhavets norra kust). Att dessa nivåer skulle gälla även i fortsättningen motsägs vilken Europa-Medelhavspartnerskapet vill bidra. På grundval av de aktuella tendenserna skulle efterfrågan på energi, särskilt vad gäller transporter och elektricitetsproduktion, kunna öka från 155 miljoner ton oljeekvi val enter år 1992 till omkring 458 miljoner ton oljeekvivalenter år 2020. Denna ökning skulle kunna innebära att det krävs en stark tillväxt i råoljeproduktionen för att den ekonomiska utvecklingen skall kunna finansieras. ekonomiska utveckling förväntade till Efterfrågan på elektricitet skulle under samma period kunna öka med 5% årligen (samtidigt som den skulle öka med endast 1% i unionen) och sålunda uppnå 920 TWh år 2020 mot dagens 194 TWh. Mot bakgrund av befolkningstillväxten torde emellertid konsumtionen per capita förbli relativt liten (2 650 kWh) vilket skall jämföras med den aktuella situationen i unionen (6 000 kWh). 12. (b) Ökningen i konsumtionen av energi produkter skapar omedelbart bekymmer vad gäller miljöriskerna, vilka i medelhavsområdet också förstärks av riskerna för förorening av ett hav som är i det närmaste slutet och framför allt gemensamt för alla de länder som deltar i denna partnerskapsinsats. - Enligt ett "business as usuaT-scenario skulle utsläppen av koldioxid i gemenskapen öka från 3 150 miljoner ton år 1990 till 3 721 miljoner ton år 2020, det vill säga en ökning med omkring 18% till år 20204. Hos medelhavspartnerna skulle dessa utsläpp kunna komma att tredubblas, så att de ökade från 287 miljoner ton år 1990 till 929 miljoner ton år 2020. - Mot bakgrund av att Medelhavet har karaktär av transition för energiämnen, särskilt med tankfartyg, och av att det sker en utveckling av storstäder och industriområden längs kusterna, är detta hav särskilt utsatt för föroreningsrisker förenade med transport och energianvändning. Transiteringen av oljetankers på Medelhavet ger upphov till utsläpp av 650 000 ton olja per år. Dessutom är stränderna mycket förorenade, och de viktigaste deltaområderna vid Medelhavet har förhöjd känslighet. - Medelhavspartnerna har den mest omfattande vattenbristen i hela världen: 60% av deras förnybara vattentillgångar överexploateras och är på medellång sikt på väg att tömmas. Om det ej vidtas drastiska miljöskyddsåtgärder för att skydda sötvattenresurserna är användningen av energi det enda sättet att möta behovet av avsaltning av havsvatten. - När konsumtionsökningen skall tillfredsställas bör man inte endast utnyttja fossila energikällor. I länderna i medelhavsområdet kommer de förnybara energikällorna att bidra sett på de miljöskyddsproblem som uppstår till följd av produktion och konsumtion av energi. lösningen på detta problem och generellt till 3. ÅTGÄRDSPROGRAMMET 13. På grund av energiområdets strategiska betydelse och den strukturerande roll som samarbete spelar på det här området, föregicks Barcelonakonferensen av en rad förberedande industrin och medelhavspartnerna: initiativ som engagerade gemenskapsinstitutionerna, Vid rådets möte om energifrågor den 1 juni 1995 inbjöd ordförandeskapet kommissionen att "anslå lämpliga ekonomiska medel till de identifierade målen inom som Europeiska gemenskapen skall anslå till ramen ramprogrammet för partnerskap med länderna i södra och östra medelhavsområdet". för de budgetmedel 4 Koldioxidutsläppen behandlas i konventionen för klimatförändringar, ratificerad i december 1993. Ett internationellt protokoll är under utarbetande för att uppnå minskning av utsläppen efter år 2000. Gemenskapen har för egen del antagit en strategi som syftar till att stabilisera utsläppen år 2000 pä den nivå som gällde år 1990. juli 1995 mellan Europeiska kommissionen och Vid mötet i Aten den 6 -7 medelhavspartnerna drogs slutsatsen att det är nödvändigt att lägga fast en Europa-Medelhavsåtgärdsplan inom energiområdet och att skapa ett Forum som skall ansvara för uppföljningen av denna plan. Vid sitt möte den 19 oktober 1995 med Europeiska gemenskapernas Ekonomiska och sociala kommitté förespråkade företrädarna för staterna i södra och östra i medelhavsområdet att energiområdet Europa-Medelhavssamarbetet. skulle utgöra en särskild punkt Vid sitt möte den 20 november 1995 i Madrid förklarade Spaniens, Frankrikes och Italiens energiministrar samt företrädare för medelhavspartnerna, vissa medlemsstater i Europeiska unionen och Europeiska kommissionen följande: "I avsikt att främja energiprojekten bör lämpliga instrument införas. Genom att skriva in ett särskilt kapitel om energi i MEDA-programmet skulle man visa vilken betydelse Europa fäster vid energisektorn i medelhavsområdet". 14. I detta sammanhang har SYNERGY-programmet gjort det möjligt att inleda pilotåtgärder för samarbete under loppet av de senaste tre åren. En del av dessa åtgärder bygger på Europa-Medelhavspartnerskapets riktlinjer rörande energin: Åtgärdsplanen "Energi och stadsmiljö i medelhavsregionen", ett resultat av konferensen i Aten i november 1993, lade grunden till ett samarbete med städerna i södra medelhavsområdet om energi kontroll och miljöskydd. - Palestinska energicentret, skapat den 28 december 1993 genom beslut av ordförande Arafat, erhåller från och med detta datum ekonomiskt och tekniskt stöd från SYNERGY-programmet. Palestinska energicentret ger stöd åt den palestinska myndigheten inom energi- och miljöområdena, särskilt för utarbetandet av en juridisk ram för samt planering, samordning och uppföljning av olika projekt. Konferensen i Tunis i mars 1995 samlade företrädare för medelhavsländer som inte är medlemmar i Europeiska unionen. Konferensens mål var att utvärdera energi situationen i regionen och att föreslå teman och prioriteringar för regionalt samarbete. Vid konferensen i Kairo som i september 1995 organiserades gemensamt av Världsbanken och Medelhavsområdets energiobservatorium tog man upp frågan om finansiering av energiprojekt i regionen och man lade fram förslag om att utnyttja sparandet bättre för detta ändamål. 15. JOULE-THERMIE-programmet har också gjort det möjligt att inleda åtgärder med målsättningen att stärka det industriella samarbetet med medelhavspartnerna, i de flesta fall med stöd från en lokal aktör: konferenserna i Madrid (1995) och Aten (1996), som behandlade förnybara energikällor och finansierades av THERMIE-programmet, gjorde det möjligt att formulera rekommendationer om att öka takten i överföringen av förnybara energikällor. 3. 1 16. Samarbetsområdena De mål Barcelonadeklarationen, vilken antogs vid konferensen, avser medverkan till i enlighet med det ekonomiska partnerskapet uppställts som i att stödja ekonomisk omvandling (etablering av ett frihandelsområde, stimulans av den privata sektorn och av europeiska privata investeringar, utveckling av den ekonomiska infrastrukturen till en jämställd nivå), att stödja en bättre samhällsekonomisk balans (genom förbättring av sociala tjänster, främjande av en harmonisk och integrerad utveckling på landsbygden samt miljöskydd), och att stödja regionalt och gränsöverskridande samarbete. 17. Strävan att uppnå dessa tre mål gör det nödvändigt att utveckla energi samarbetet inom följande tre områden: (i) Inom det energipolitiska området, särskilt i avsikt att etablera en regional ram för reflektioner i syfte att utveckla en sammanhängande energipolitik. För det ändamålet är det lämpligt att oftare organisera möten mellan Europeiska unionens institutioner och experter och medelhavspartnerna, och detta inom fastare ramar, stora utveckla verktyg komplementariteten mellan Medelhavets båda kuster i termer av marknader och försörjningsnät, för energi program planering på grundval av den öka handeln med energi produkter. En lämplig juridisk ram bör utarbetas för att uppmuntra och främja regional och transregional handel, trygga de privata investeringarna inom områdena energiresurser och energinät i syfte att skapa ett gynnsamt klimat för undanröjande av investeringshinder, i avsikt att göra de privata investeringarna mer dynamiska och att modernisera och omstrukturera industrin och de existerande infrastrukturerna, samt att främja de förnybara energikällorna under tillfredsställande ekonomiska villkor. gemensamt bekämpa drivhuseffekten och klimatförändringen genom stabilisering av utsläppen på regional nivå. 18. (ii) Inom infrastrukturernas och nätens område, särskilt i avsikt att utveckla och sammankoppla energinäten mellan olika regioner kring Medelhavet. De åtgärder som gemenskapen håller på att inleda när det gäller stora infrastrukturer för transport av gas och elektricitet, genom identifiering av projekt av gemensamt intresse, bör likaledes leda fram till att man ur ekonomisk synvinkel tryggar investeringarna hos medelhavspartnerna. Det är inte bara gasförsörjningen som i dessa länder beror av tillgången till transportnät - även effektiviteten hos elnäten i medelhavsområdet sammanhänger med goda sammankopplingar och ytterst med skapandet av en medelhavslänk som gör det möjligt att på ett gott sätt utnyttja produktionskapaciteten. 19. Från och med att gemenskapen erkänner att sammankopplingsprojekten är av gemensamt intresse kan dessa projekt åtnjuta sådan gemenskapsfinansiering som avses i förordningen om finansiellt stöd inom området för transeuropeiska nät, främst samfinansieringen av förstudier för energiprojekt. 5 Kommissionen föreslår att rådet, på grundval av kommande beslut från parlamentet och rådet om gemenskapens riktlinjer när det gäller transeuropeiska energinät, i tillse att de Barcelonakonferensen, inom ramen för partnerskapsavtal erkänner det ömsesidiga intresse som karakteriserar dessa projekt. tolv partners, som deltog skall Generellt sett är det viktigt att samordna Europa-Medelhavsaktiviteterna med de stödinstrument som redan tagits i bruk inom ramen för TACIS avseende länderna i Centralasien. Gemenskapen har identifierat en rad projekt relaterade till transeuropeiska energinät vilka anses vara av gemensamt intresse6. 20. Bland de projekt av gemensamt intresse som hittills har identifierats berör flera medelhavsområdet och avser att etablera eller stärka sammankopplingarna av el- respektive gasnäten mellan Europeiska unionen och medelhavspartnerna, nämligen: elnät: Spanien-Marocko, Grekland-Turkiet, gasnät: Algeriet-Spanien-Portugal-Frankrike, Algeriet-Tunisien-Italien. Beroende på utvecklingen av energi efterfrågan i unionen och hos medelhavspartnerna samt på takten i utvecklingen av naturgas- och elproduktionen och lokaliseringen av denna produktion, skulle även andra projekt som är av intresse för medelhavsområdet kunna komma att bli möjliga att realisera under de kommande åren7: elnät: Italien-Tunisien, Marocko-Algeriet-Tunisien, Turkiet-Syrien, gasnät: utbyggnad av förefintliga gasledningar, gasledningar från de libyska fälten, transitgasledningar från Centralasien/Iran via Turkiet. 5 Rådets förordning (EG) nr 2236/95 av den 18. 09. 1995 (EGT nr L288, 23. 9. 1995). Rådets gemensamma ställningstagande av den 29. 6. 95 och Europaparlamentets yttrande i andra 6 läsningen av den 26. 10. 95 över förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om upprättande av samlade riktlinjer för transeuropeiska nät inom energiområdet KOM(93)685. 7 MEDA-programnict. Iran och Libyen erhåller ej gemenskapsfinansiering och är inte berättigade till bidrag från 21. Dessutom har länderna i medelhavsområdet inlett flera projekt som skall göra det möjligt att stärka tillgången på gas och elektricitet: elnät: Marocko-Algeriet-Tunisien-Libyen, Libyen-Egypten, Egypten-Jordanien, Jordanien7Syrien-Turkiet, Egypten-Israel-palestinska myndigheten-Jordanien. gasnät: Marocko, Algeriet, Egypten-grannländer. De nät som sammankopplar medlemsstaterna med partnerskapsländer skall uppfylla existerande gemenskapsnormer för miljökonsekvensutredningar. För projekt som endast rör partnerskapsländer rekommenderas att ett liknande förfaringssätt följs. 22. (iii) Inom området för industrisamarbete och FoTU som särskilt siktar till att främja FoTU och investeringar genom partnerskapsaktioner inom områdena för förnybara för energikällor och energi effektivitet, prospektering, produktion, raffinering och distribution av råolja samt för produktion, transport och distribution av elektricitet: för vattenrening och vattenvård, Finansieringsbehoven för att utveckla elkraftskapaciteten utgör en av de mest betydelsefulla aspekterna av samarbetet mellan de båda regionerna, i synnerhet vad gäller behov som sammanhänger med teknologiöverföring, särskilt teknologier för tillfredsställande villkor, samt behov som kolutvinning under miljömässigt sammanhänger med utbyggnad av produktions- och transportinfrastrukturerna. Utvecklingen av samarbetet rörande FoTU inom energiområdet är ett viktigt tema för vetenskapligt och tekniskt samarbete med medelhavsländerna och utgör följaktligen föremål för ingående granskning av den uppföljningskommitté som inrättades för att stärka medelhavspartnerskapets politik inom forskningsområdet. Forskningsrådet har den 25 mars 1996 framhållit vikten av denna politik och av den roll som uppföljningskommittén spelar i detta sammanhang. Aktioner inom området för inom ramen för de existerande programmen energi-FoTU kan genomföras JOULE-THERMIE (samarbete med INCO energi) utvecklingsländerna). THERMIE-programmet gör det framför allt möjligt att vidta spridningsåtgärder i syfte att gynna teknologiöverföring på initiativ av organ eller industrier i medlemsstaterna eller associerade stater. (icke-nukleär och Samarbetet inom området för normalisering borde underlätta investeringarna när det gäller sammankopplingar samt, på samma sätt som inom gemenskapen, när det gäller förnybara energikällor. Sedan 1990 har Europeiska standardiseringskommittén (CEN) med stöd från Europeiska gemenskapen inrättat en enhet med två funktioner, nämligen att till tredje land överföra efterfrågad information om europeisk standardisering och att ge stöd rörande standarder till de länder som så önskar. Tunisien, Malta och Israel har redan kunnat dra fördel av denna enhets verksamhet. Parallellt med stimulansen till standardiseringsarbetet när det gäller energieffektivitet och förnybara energikällor inom ramen för genomförandet av vitboken om energipolitiken, kommer kommissionen att undersöka möjligheterna att utöka denna enhets verksamhet till dessa båda områden. 3. 2 23. 24. Investeringssäkerhet Med tanke på de mikro- och makroekonomiska begränsningar som tynger företagen och staterna i södra och östra medelhavsområdet, bör täckningen av finansieringsbehoven i ökande omfattning ske genom privata investeringar. Detta förutsätter å ena sidan att det finns projekt med tillräckligt hög avkastning för att dra till sig lokala eller internationella privata investeringar och å andra sidan att det finns en allmän ram som ger tillräckligt skydd mot risker. Energi relaterade investeringar har ofta en strategisk karaktär och betingar den ekonomiska och sociala utvecklingen, särskilt när de syftar till att möta lokala behov. Därför är det nödvändigt att skapa ett klimat som är gynnsamt för främjande av denna typ av investeringar genom att fullfölja eller i partnerskapsländer i medelhavsområdet. Detta borde sikta till att stärka marknadernas funktion och ytterst att säkerställa möjligheten att skapa kapacitet för investeringar. De flesta länderna har emellertid svårt att möta denna utveckling och det föreligger flera skillnader mellan dem. Detta gör att det krävs en särskild metod som tar flera instrument i anspråk och inte identifierar sig med sådana som används i andra delar av världen. inleda reformer av energiområdena 25. Vanligen anser man att de huvudsakliga hindren för finansiering av energiprojekt i regionen är följande: Avsaknad av en tillräckligt utvecklad institutionell ram. Politiska risker. Valutarisker. Svårigheter att mobilisera det lokala sparandet. Komplexiteten när det gäller att förbereda projekt. 26. De förbindelser som finns när det gäller tekniskt samarbete, utbyte av know-how och leveransavtal mellan de viktigaste företagen i partnerskapsländerna i medel havsområdet har i dagens läge stora svårigheter att utvecklas till verkliga förbindelser för samarbete och samfinansiering. Det är följaktligen nödvändigt att fastställa villkor för såväl regelmässig som avtalsmässig enhetlighet för att gynna utländska företags investeringar. Det är inte bara nödvändigt att medelhavspartnerna öppnar sina marknader utan också att de antar så homogena regler som möjligt i syfte att undvika att företagen måste anpassa sig till olika regelverk i varje land. (i) Europeiska energi stadgan 27. Medelhavsländernas associering till Europeiska energi stadgefördraget omnämns i arbetsprogrammet för Barcelonakonferensen som ett av de medel som kan bidra till att skapa ett gynnsamt klimat för energi producentföretags investeringar och verksamhet. Stadgefördraget har som mål att främja tillgången till resurser, handel och investeringar inom energiområdet. Det bidrar till säkerhet vid utvinning och lagring, och det ägnar särskild uppmärksamhet åt miljösskydd, synnerhet genom protokollet om energieffektivitet. i investeringar tillhandahåller gäller privata Vad och icke-diskriminerande juridisk ram som gör det möjligt att undanröja investeringshindren, underlätta förhandlingar och öppna nya perspektiv. Signatärländernas efterlevnad av sina åtaganden visavi den utländske investeraren säkerställs genom att man ovillkorligt godkänner att en internationell skiljedomstol skall anlitas vid slitande av tvister. Detta gör det möjligt för energibranscherna att bli mer konkurrenskraftiga när det gäller att locka till sig investeringar. fördraget stabil en 28. Stadgan skulle alltså tillhandahålla tillräckligt många beståndsdelar till en lösning för att motverka eventuella risker inom investeringsområdet. Kommissionen anser emellertid att vissa försiktighetsårgärder måste vidtas innan man bjuder in de medelhavspartners, som ännu inte har anslutit sig till fördraget,8 att göra detta: Stadgefördraget har utformats för en särskild paneuropeisk karaktär som är anpassad till situationen i övergångsekonomierna i länderna i Östeuropa och till den roll som transitländer som spelas av flertalet länder i Central- och Östeuropa när det gäller gas- och oljetransporter till konsumtionsländerna. De flesta medelhavspartnerna befinner sig emellertid alltjämt inte i den situation av ömsesidigt energiberoende som existerar i Europa. Under förhandlingarna rörande stadgefördraget var transiteringen av energiprodukter ett viktigt inslag som behandlades med varsamhet, och den utgör en av de grundläggande beståndsdelarna i fördraget. I medelhavsområdet är dock transitrollen begränsad på grund av den ofullständiga nätutbyggnaden. Förhandlingarna om fördraget hade som syfte att finna en lösning till avsaknaden av en samarbetsram och av regler som styr handel och företagsetablering. I som Europa-Medelhavsområdet gemenskapen är i färd med att sluta. För övrigt är vissa av medelhavspartnerna medlemmar i Världshandelsorganisationen9. Under dessa omständigheter skulle deras anslutning till stadgan inte i någon högre grad påverka den existerande juridiska kontexten. lucka av de associeringsavtal fylls denna 29 Trots detta förefaller det dock som om det inte skulle vara särskilt effektivt att öka antalet samarbetsramar, framför allt mot bakgrund av att vissa medelhavspartners har anslutit sig till stadgefördraget. En utvidgning av energi stadgekonferensen skulle emellertid också den fa följder för effektiviteten i denna organisation, som år 1996 gick 8 Algeriet, Marocko och Tunisien har inbjudits att delta i konferensens arbete såsom observatörer. De medelhavspartners som har undertecknat stadgefördraget är Cypern, Malta och Turkiet. 9 Cypern, Israel, Malta, Marocko, Tunisien och Turkiet. 11 in i sin operativa fas. Detta är skälet till att gemenskapen snarare borde stödja ett progressivt förfaringssätt som med användande av den flexibilitet som finns i fördraget successivt skulle ge utrymme för observationsstatus, status som associerad medlem och slutligen fullvärdig medlem. Observatörsstatus gör det exempelvis möjligt för olje- och gasexporterande länder att fa fullständig information om innehållet i avtal som förhandlats fram mellan de länder som undertecknat fördraget inom områden som är av vikt för de förstnämnda länderna. De länder som undertecknat stadgan men ej fördraget kan efter att ha erlagt en avgift aktivt delta i konferensens och dess organs sammankomster såsom observatörer utan rösträtt. Status som associerad medlem ger länder och internationella förmånsberättigade organisationer möjlighet att delta och att tillämpa vissa bestämmelser i fördraget efter förhandlingar med energi stadgekonferensen om både omfattningen av deltagandet och intensiteten i detta. Precis som fallet är vad gäller observationsstatus finns i fördraget inga uttryckliga bestämmelser som på förhand förpliktigar de associerade länderna att underteckna stadgan. Innehållet i associeringsavtalet bör slutgiltigt fastställas under förhandlingarna och enhälligt godkännas av konferensen. Däremot krävs att en anslutning till fördraget föregås av ett undertecknande av stadgan. Anslutningsvillkoren måste godkännas enhälligt. 30. Kommissionen borde följaktligen stödja samrådsinsatser med medelhavspartnerna inför deras eventuella deltagande i energistadgekonferensens arbete innan de ännu blivit medlemmar. Detta tillvägagångssätt skall utarbetas av alla berörda parter och i första hand av medlemmarna i energistadgekonferensen. De erfarenheter som resulterar ur tillämpningen av stadgan och av det därtill fogade fördraget samt den analys som länderna i medelhavsområdet skall göra av de egenskaper och medel som används i stadgan för att uppnå stadgans mål, skulle i framtiden kunna föranleda dessa länder att ansluta sig som associerade medlemmar eller fullvärdiga medlemmar, i enlighet med deras respektive intressen. Medelhavspartnernas inställning till anslutningen till energistadgan är främst deras eget val. Detta val kan göras först när de känner till de positiva effekter som stadgan kan ge dem. Kommissionen skall tillsammans med energi stadgesekretariatet anordna ett informationsseminarium för medelhavspartnerna och olika industri kretsar. (ii) Analys av möjliga alternativ för att underlätta investeringar 31. Det förefaller vara uppenbart att skapandet av en stabil lagstiftningsmiljö som privilegierar marknadsmekanismerna bör vara ett prioriterat mål för att gynna utvecklingen av investeringarna. Den ekonomiska och politiska situationen i vissa partnerskapsländer gör det emellertid inte möjligt att på kort sikt se några förutsättningar för en snabb och påtaglig utveckling på det området. 12 Kommissionen skall inleda en utredning av de möjligheter som finns eller kan skapas för att underlätta investeringar i partnerskapsländer i medelhavsområdet. Denna utredning skall omfatta en undersökning av risker och osäkerheter som för närvarande begränsar dessa investeringar, tillgängliga finansieringsmetoder och eventuella möjligheter att förbättra täckningen av risker som är förenade med investeringarna. Utredningen skall identifiera de medel som med beaktande av målen för Europa-Medelhavssamarbetet bäst skulle säkra den särskilda typ av investeringar som rör energiområdet. 3. 3 32. Organisering av samarbetet Europa-Medelhavssamarbetet skall utvecklas genom att det införs en pålitlig och effektiv organisation som gör det möjligt att beakta de ömsesidiga intressena. Man måste skapa de grundvalar som krävs för utbyte av erfarenheter och know-how samt för en dialog mellan gemenskapen och dess medelhavspartners om frågor som särskilt berör energipolitik och energi strategi, energi prissättning, utbildning, projektfinansiering, institutionella ramar och administration av åtgärdsplaner samt miljöskydd. Organiseringen av samarbetet bygger på att det inrättas två instrument för uppföljning av samarbetet: Energiforum för Europa-Medelhavet samt finansiella resurser. (i) Energiforum för Europa-Medelhavet 33. Vid mötet i Aten den 6 -7 juli 1995 godtog deltagarna principiellt att skapa ett Forum för Europa-Medelhavssamarbetet inom energiområdet. Detta Forum skulle ha till uppgift att förverkliga två huvudmål, nämligen att ge en struktur åt samarbetsrelationerna mellan Europeiska gemenskapen och medelhavspartnerna genom att å ena sidan främja kontaktnät mellan förvaltningarna och att å andra sidan främja informationsutbyte och dialog med industrin, med vederbörlig hänsyn tagen till förhållandet mellan energi och miljö med siktet inställt på en bestående utveckling, att utveckla nödvändiga mekanismer för insyn i de planerade projekten. Skapandet av detta Forum motiveras av att den ram infördes vid Barcelonakonferensen inte anger en särskild struktur för att behandla energi relaterade problem (utbyte av know-how och information, förbättrad användning av olja, gas och kol, utveckling av energinät, förbättrad energi effektivitet, främjande av användningen av förnybara energikällor samt miljöskydd). Man måste ge ansvariga förvaltningar möjlighet att träffas och utveckla gemensamma strategier eller gemensamma samarbetsprojekt under ministerkonferensens ansvar, utan att för den skull ifrågasätta den allmänna ram för samarbete som införts vid Barcelonakonferensen eller i de bilaterala avtalen. som (a) Forums sammansättning och funktion Detta forum utgör en ram för politisk dialog med de ansvariga inom energiområdet på ministernivå Europa-Medelhavssamarbetet. Effektiviteten i Forums verksamhet beror i själva verket administrativ och/eller partners olika nivå från i 34. 35. 13 på att det utgörs av företrädare för deltagande stater, vilka i ett senare skede själva har ansvaret för att på hemmaplan genomföra samarbetsatgärdema, och likaså ansvaret för att företrädarna emellan främja projekt av gemensamt intresse. Forum skall verka inom ramen för de riktlinjer som angivits av den euro-mediterranska ministerkonferensen. Den ministerkonferens som planerades vid Barcelonakonferensen för uppföljning av Europa-Medelhavssamarbetet skall säkerställa att Forums verksamhet för kopplas Europa-Medelhavssamarbetet och dess befogenheter skall respektera de befogenheter som tilldelats den euro-mediterranska uppföljningskommittén för FoTU. samarbetsinstanser införts ramen andra inom som till de 36. 37. Kommissionen är redo att lämna varje möjlig form av stöd för att säkerställa att Forum fungerar på ett effektivt sätt. Kommissionen anser emellertid att alla parter i ett partnerskap måste ta sin del av ansvaret och mot bakgrund av detta kommer kommissionen att bemöda sig om att tillsammans med sina partners bestämma formerna för sitt deltagande i Forum under godtagbara villkor. Eftersom energi samarbetet kräver att externa parter medverkar i Forum, exempelvis finansinrättningar eller företag eller fackföreningar, måste Forum i sin arbetsordning ge utrymme för externa samtalspartners att göra sin röst hörd. Kommissionen kommer för egen del att stödja varje lämpligt initiativ som syftar till att underlätta medverkan av industri och fackföreningar från Medelhavets båda kuster i Forums arbete. (b) Forums uppgifter 38. Forums främsta uppgift är att erbjuda samtliga deltagare en permanent ram för dialog och informationsutbyte. I denna bemärkelse kommer det att spela en betydelsefull roll för bättre ömsesidig förståelse. Men detta Forum måste också införa en regional samarbetsdynamik i utvecklingen av projekten, genom införandet av ett "kvalitetsmärke för Europa-Medelhavsintresse" för projekt som bidrar till detta samarbete. Detta kvalitetsmärke skall utdelas av Forum på grundval av kriterier som ännu inte fastställts. Dessa kriterier skulle ge projekt som föreslås i samverkan mellan minst två länder företräde vad avser granskning. Ett projekt som beviljades till gemenskapsfinansiering, dock under iakttagande av finansierings- och urvalsreglerna. sådant kvalitetsmärke tillgång lättare skulle ett fa Slutligen skall detta Forum upprätta och offentliggöra en femårig åtgärdsplan. Denna åtgärdsplan skall godkännas av alla medlemmar i Forum. Vartannat år skall Forum upprätta och offentliggöra ett dokument i vilket genomförandet av åtgärdsplanen för de två föregående åren utvärderas. (ii) Finansiella resurser 39. inom energiområdet skall rymmas inom ramen för Europa-Medelhavssamarbetet existerande finansiering, men för att förbättra användningen av de förefintliga begränsade resurserna behöver gemenskapen utveckla en strategi för flexibelt politiskt och 14 ekonomiskt samarbete i avsikt att försöka få gemenskapens intressen att överensstämma med de intressen som våra partners i medelhavsområdet har. Det är följaktligen absolut nödvändigt att hitta lämpliga finansieringsmekanismer för att nå de mål som ställts upp i fråga om energi i partnerskapet, också i syfte att bidra till förverkligandet av partnerskapets allmänna mål. (a) Finansiella och tekniska stödåtgärder (MEDA) 40. Vid flera tillfällen under utarbetandet av Europa-Medelhavsparternskapet har man föreslagit att ekonomiska medel skall ställas till förfogande: Vid rådets möte om energifrågor den 1 juni 1995 inbjöd ordförandeskapet kommissionen att "anslå lämpliga ekonomiska medel till de identifierade målen inom till ramen ramprogrammet för partnerskap med länderna i södra och östra medel havsörn rådet". som Europeiska gemenskapen för de budgetmedel skall anslå Vid sitt möte den 20 november 1995 i Madrid förklarade Spaniens, Frankrikes och Italiens energiministrar samt företrädare för medelhavspartnerna, medlemsstater i Europeiska unionen och Europeiska kommissionen följande: "I avsikt att främja energiprojekten bör lämpliga instrument införas. Genom att skriva in ett särskilt kapitel om energi i MEDA-programmet skulle man visa vilken betydelse Europa fäster vid energisektorn i medelhavsområdet". MEDA avser att stödja medelhavspartnernas ansträngningar att förbättra de ekonomiska och sociala strukturerna och att mildra de konsekvenser som den ekonomiska utvecklingen kan ge upphov till på det sociala planet och på miljöplanet. Kommissionen skall med full hänsyn tagen till MEDA:s mål och förfaranden underlätta samordningen och behandlingen av projekt inom energiområdet. Kommissionen skall i samråd med medelhavspartnerna fastställa lämpliga mål för samarbetet inom detta område och ange urvalskriterier för val av projekt. Kommissionen skall beakta Forums roll i fastställandet av riktlinjer för åtgärderna, samtidigt som de förfaranden som ingår i MEDA:s arbetsordning tryggas. Berättigandet av ett sådant förfaringssätt i MEDA är följaktligen beroende av att man visar vilken betydelse dessa länder har i energiavseende för Europeiska unionen och vilka utmaningar när det gäller energi som befolkningsproblemen leder till. Utan att på något sätt ifrågasätta att MEDA till en väsentlig del är av bilateral karaktär skulle ett sådant integrerat förfaringssätt göra det möjligt att skapa nödvändiga synergieffekter mellan de olika bilaterala delarna av samarbetet. Därigenom skulle MEDA bidra till att utveckla insatser inom energiområdet vilka skulle gå längre än ett enkelt förverkligande av de energi politiska målen (beskrivna i punkt 3. 1), men som också skulle bidra till uppställandet av andra mål av mer allmän karaktär: miljöskydd, politisk stabilitet, social integration, fred och välstånd. (b) Det fjärde ramprogrammet för FoTU 41. 42. 15 43. Deltagarna i Barcelonakonferensen ville främja forskningen och utvecklingen genom att angripa problemet med den växande klyftan vad avser vetenskapliga resultat, med beaktande av principen om ömsesidig nytta. I detta perspektiv skulle samarbetet särskilt inriktas på förstärkning av den inhemska forskningskapaciteten i länderna i medelhavsområdet och ett bidrag till utbildning av vetenskaplig och teknisk personal genom en intensifiering av deltagandet i gemensamma forskningsprojekt. de europeiska ländernas kvalificerade forskningsinstituts och högskoleinrättningars medverkan i gemensamma forskningsprojekt. Skapandet av vetenskapliga nät rörande klart avgränsade teman. 44. I detta sammanhang är det lämpligt att nämna att ett stort antal särskilda program i fjärde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling, särskilt de vilkas teman berör miljö och teknologi, hälsa och samhälle, forskning om förnybara resurser, stadsplanering, programmet "informationsteknologier", programmet "kommunikationsteknologier", gör medverkan möjlig för vetenskapliga och tekniska forskningsinstitut som är etablerade i partnerskapsländer i medelhavsområdet, på projekt-till-projekt-basis och utan finansiellt stöd från de särskilda program som berörs. 45. De tolv medelhavspartnerna kan delta i de särskilda program som rör annan energi än kärnenergi samt INCO inom de gränser som sätts av dessa program: Forskningsorganisationerna i dessa länder kan ansluta sig till projekt som framläggs av europeiska företag inom ramen för JOULE-programmet, utan ekonomiskt stöd från detta program. Detta program utgör alltså ett instrument för att genomföra projekt av Europa-Medelhavsintresse, såsom projektet INTERSUMED, som samlar energiföretag från hela medelhavsområdet för integration av förnybara energikällor inom det elektriska systemet (gemensamt projekt JOULE-INCO). Insatserna för spridning, stimulans till små och medelstora företag och samordnade insatser kan på basis av THERMIE-programmet ge stöd åt projekt rörande nya energiteknologier för att man skall kunna visa att dessa är industriellt livskraftiga redan på det stadium då de är teknologiskt genomförbara (bortsett från alla kommersiella överväganden). Dessa insatser kan göras i de här länderna utan att dessa skall ha rätt att delta i dem. Gemensamma vetenskapliga och teknologiska forskningsprojekt och stödåtgärder som utökar användningen av förnybara energikällor, särskilt vad avser en hållbar förvaltning av naturresurserna, kan finansieras genom programmet INCO-DC10. I detta program avsätts ett belopp om 3 miljoner ecu till sektorn för icke-nukleär energi, varav 1,66 miljoner ecu till demonstrationsinsatser och 1,34 miljoner ecu till tredje länders finansiering inom JOULE-programmet. Del av INCO-programmet som är inriktad på utvecklingsländerna. 16 46. 47. 4. 48. Insatser rörande prospektiv energi- och teknologi forskning i medelhavsområdet, och särskilt analys av ekonomiska, finansiella och miljömässiga konsekvenser av olika energival, kan likaledes genomföras inom dessa program. (c) SYNERGY-programmet SYNERGY-programmet skall göra det möjligt att placera in de olika samarbetsinsatserna i en sammanhängande ram genom att stödja dessa länder att utarbeta en övergripande energipolitik. Härvid skall programmet å ena sidan ge stimulans till de förberedande skedena i utarbetandet av projekt som skall ansöka om finansiering från MEDA och, å åtgärderna. andra SYNERGY-programmet skall även kunna erbjuda stöd till Forums verksamhet som ett komplement till det stöd som MEDA för övrigt ger. Fördelningen av kostnaderna mellan de båda programmen återstår att fastställa. partnerskapsländerna uppmuntra lansering sidan vid av SYNERGY har redan finansierat ett antal utbildnings-, programplanerings- och stödaktiviteter tillsammans med medelhavspartnerna och förfogar år 1996 över 9 miljoner tillsammans med ecu, varav en medelhavspartners. tredjedel är avsedd att finansiera aktiviteter Om rådet antar SYNERGY-programmet kommer samarbetet med dessa länder att kunna föras vidare inom en flerårsram varvid alla medlemsstater knyts till insatserna. SLUTSATSER Med utgångspunkt från de områden för energi samarbete som blev resultatet av Barcelonakonferensen avser kommissionen att utveckla följande initiativ: Inrättande av ett Energiforum för Euländerna i medelhavsområdet om deras eventuella medverkan i Europeiska energi stadgekonferensens arbete redan innan de har anslutit sig till Europeiska energi stadgan. i medelhavsområdet om deras eventuella Samråd med partnerskapsländerna deltagande i energi stadgekonferensen s arbete innan de ännu blivit medlemmar i denna. Genomförande av en utredning över möjligheter som finns eller kan skapas för att underlätta investeringar. Kommissionen kommer om ett år att ge Europaparlamentet och rådet en rapport som eventuellt kommer att innehålla lämpliga förslag. Genomförande av ett samarbete, tillsammans med de berörda länderna och inom ramen för partnerskapsavtal en, rörande förverkligandet av projekt av gemensamt intresse inom området för transeuropeiska nät och med beaktande av kampen mot klimatförändringen. Underlättande av samordning och behandling av projekt inom energiområdet, med fullt hänsynstagande till MEDAs mål och förfaranden. 17 ISSN 1024-4506 KOM(96) 149 slutlig DOKUMENT SV 12 11 Katalognummer : CB-CO-96-165-SV-C ISBN 92-78-02596-8 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg