title: Förslag till rådets förordning (EG) om ändring av förordning (EEG) nr 3508/92 om ett integrerat system för administration och kontroll av vissa stödsystem inom gemenskapen

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 29. 04. 1996 KOM(96) 174 slutlig 96/0122 (CNS) RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN om införande i medlemsstaterna av det integrerade systemet för administration och kontroll av vissa stödsystem inom gemenskapen Förslag till RÅDETS FÖRORDNING (EG> om ändring av förordning (EEG) nr 3508/92 om ett integrerat system för administration och kontroll av vissa stödsystem inom gemenskapen (framlagt av kommissionen) RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN införande i medlemsstaterna av det integrerade systemet för administration och kontroll av vissa stödsystem inom gemenskapen om INNEHÅLL 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. Inledning Omfattningen av de utgifter som kontrolleras Grundläggande beståndsdelar i det integrerade systemet 3. 1 Identifikationssystem för arealer 3. 2 Identifikationssystem för djur 3. 3 Ansökan om arealstöd 3. 4 Ansökan om djurbidrag 3. 5 Administrativa strukturer 3. 6 Datoriserade dubbelkontroller 3. 7 Sammanfattning av kontrollstatistiken Medfinansiering Tillämpningsområde för det integrerade systemet och framtidsutsikter Läget per den 31. 12. 95 Konstateranden i samband med bokslutet Slutsatser Bilaga: Sammanfattande tabell över situationen i medlemsstaterna 1. Inledning Reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken (CAP) som antogs i juni 1992 innebar en avgörande förändring av stödåtgärderna för jordbruket. Denna betydelsefulla utveckling kommer till uttryck i en övergång från stödåtgärder för varupriserna till kompensationsstöd som utbetalas direkt till producenterna. Dessa stöd är relaterade till den uppodlade areal och det antal uppfödda djur som jordbrukaren har. De innefattar åtgärder som syftar till att kontrollera produktionen, exempelvis uttagen areal eller stöd till ökning av extensiv uppfödning. De instrument som används för att administrera och kontrollera stödet bör anpassas på lämpligt sätt, varvid följande två huvudmål skall eftersträvas: Arbetsuppgiften för den jordbrukare som vill fa ta del av de införda stöden skall — förenklas. Den omfattande mängden ansökningar skall behandlas med största möjliga — skyndsamhet och säkerhet. Tidigare erfarenheter vad gäller administration och kontroll av dessa stödformer visar att svårigheterna vid tillämpningen skulle bli avsevärda både för jordbrukarna och de tjänster som svarar för administration och kontroll, om inte en helt ny metod införs. Dessutom skulle det vara omöjligt att tänka sig att varje ordning skulle administreras och kontrolleras separat. Detta är anledningen till att ett beslut har fattats om att i ett enhetligt behandlingssystem beakta alla ansökningar om stöd från varje enskilt jordbruk. Mot bakgrund av det stora antalet sökande har särskilda hjälpmedel valts för att optimera kontrollinsatsen. Då det var otänkbart att på ett uttömmande sätt kontrollera ansökningshandlingarna på plats, om man ville behandla detta stora antal handlingar och genomföra utbetalningarna i rätt tid, har det bestämts att största möjliga mängd prövningar skall genomföras på administrativ kontrollnivå. De praktiska konsekvenserna för jordbrukarna själva av att nya stödordningar antas bör inte förbises. Därför har de administrativa förfarandena förenklats i största möjliga mån och en enhetlig ram för tillämpning av flera typer av stöd införts. På denna grundval har det integrerade system för administration och kontroll av kompensationsstöd som föreskrivs av CAP-reformen ("Integrerat system") antagits. I detta system beaktas särskilt användningen av modern teknik, exempelvis datorer och kontroll med hjälp av fjärranalys och i en nära framtid möjligen elektronisk identifiering föreskriver en enda ansökan om arealstöd som av djuren. Det integrerade systemet jordbrukaren skall inlämna varje år. Denna ansökan är den viktigaste beståndsdelen i administrationen och kontrollen av de stödordningar som rör arealer. Det integrerade systemet har även som syfte att upprätta en databas, som möjliggör en dubbel kontroll av jordbruksföretagen och omfattar jordbrukens skiften och djur. I syfte att genomföra denna typ av kontroll har införandet av ett system för identifiering och registrering av jordbruksskiften och djur planerats. I förordning (EEG) nr 3508/92, genom vilken det integrerade systemet etableras, inrättas en medfinansiering inom gemenskapen för utgifter som är relaterade till systemets införande. Det integrerade systemet skulle tillämpas från och med den 1 februari 1993 vad avser dels stödansökningarna och den integrerade kontrollen av dessa, dels systemet för identifiering och registrering av nötkreatur. Medlemsstaterna har haft tiden fram till den 1 januari 1996 på sig för att införa de övriga delarna av systemet. För de nya medlemsstater som anslutit sig till gemenskapen år 1995 är sista dag för denna övergångsperiod den 1 januari 1997. Vid utgången av denna övergångsperiod för de gamla medlemsstaterna har denna rapport följande tre syften: — — Att utvärdera införandet av det integrerade systemet. Att dra de första slutsatserna om systemets funktion. — Att framlägga förslag till lösningar av problem som uppstått och presentera de användningsmöjligheter som detta instrument har för andra, aktuella eller framtida åtgärder inom den gemensamma jordbrukspolitiken. 2. Omfattningen av de utgifter som kontrolleras CAP-reformen har medfört att fördelningen av utgifterna i EUGFJ. s garantindel har genomgått en avsevärd förändring. De utbetalningar som genomförs inom ramen för de ordningar som omfattas av det integrerade systemet, till följd av stödansökningar inlämnade av jordbrukare 1993 och följande år, medräknas från och med budgetåret 1994 (bortsett från utläggen för oljeväxter som togs upp redan under budgetåret 1993). Dessa utbetalningar har ökat märkbart. De totala utgiftsbeloppen för EUGFJ:s garantidel uppgår till 32,97 miljarder ecu för budgetåret 1994, 34,53 miljarder ecu för 19951 och 40,828 miljarder ecu i prognosen för 1996 års budget. Utgifterna för direktstöd inom ordningarna för det integrerade systemet uppgår till 14,15 miljarder ecu för år 1994, 17,75 miljarder ecu för 1995 och 20,52 miljarder ecu i prognosen för 1996 års budget. Dessa utgifter utgör följaktligen 43% (1), 51% (1) respektive 50% (1) av de totala utgifterna i EUGFJ:s garantidel för budgetåren 1994, 1995 och 1996. 3. Grundläggande delar 3. 1 Identifikationssystem for arealer Behovet av ett identifikationssystem för arealer förklaras av att det är nödvändigt att skapa ett språk för kommunikation mellan jordbrukaren och administrationen som gör det möjligt att lokalisera deklarerade arealer, på ett sådant sätt att de kan följas upp över tiden, att datoriserade dubbel kontroll er kan organiseras och kontroller på plats genomföras. Två huvudkriterier särskiljer de system för identifiering av jordbrukskiften som medlemsstaterna har infört: (1) utgifter utförat för 1994 och 1995, budget estimationer för 1996 5 Vissa system baseras på redan förefintliga referenser (kartor och numrering), — exempelvis fastighetsregistret i Spanien, Italien, Frankrike, Tyskland, Luxemburg och Österrike, och kartorna från Rikets allmänna kartverk (Ordnance Survey) i större delen av Förenade kungariket. Andra system är nyinrättade för att uppfylla förordningarnas bestämmelser. Detta gäller Irland, Grekland, Portugal, Nederländerna, Belgien, Danmark, Skottland (foderarealer) och förmodligen Finland (1) och Sverige (1). — Vissa system identifierar jordbruksskiftena, exempelvis i Tyskland (11 delstater), Belgien, Italien, Spanien, Frankrike (förenklad ordning), Irland (åkermark), Luxemburg och Förenade kungariket. Andra system identifierar odlingsenheter eller block som omfattar de deklarerade arealerna: Tyskland (5 delstater), Österrike, Danmark, Frankrike (allmän ordning), Finland, Sverige, Portugal, Grekland, Irland (foderarealer), Skottland (foderarealer) och Nederländerna. I det sistnämnda fallet samexisterar två huvudsakliga varianter: antingen upprättas odlingsenheten av jordbrukaren (AT, DE, FR, IE, Fl) eller också definieras blocken av administrationen på grundval av kartor eller flygbilder (DK, EL, NL, PT, SE). Detta leder till flera olika situationer i följande avseenden: Underlättad användning — Kostnader och tidsfrister för införande. Där det är möjligt går det snabbast och är antagligen billigast att införa fastighetsregistermetoden med eller utan odlingsenheter. för deklaranterna. Metoden med odlingsenheter underlättar deklarationen i så måtto att referenserna blir färre och mer beständiga över tiden. — jämförelser med officiella källor, besök på plats eller nyare flygövervakningar. — beständighet, aktualitet areal) bidragsberättigad identifikationsbeteckning. Prestandan i de datoriserade dubbel kontroll er beror av referensenheternas storlek, icke samma Behov av att kontrollera de enheter som upprättats av jordbrukaren genom feluppgifter som (tidsfrister och för uppdatering), jordbrukare använder (andel antal (1) som först anslöt sig 1995 3. 2 Identifikationssystem för djur Kontrollen av stödansökningarna syftar i första hand till att fastställa att de djur som har deklarerats och identifierats genom ett enskilt nummer verkligen existerar, och vidare till att kontrollera att de olika kriterierna för bidragsberättigande är uppfyllda. För att uppnå dessa mål har det varit nödvändigt att inrätta ett enhetligt system för identifiering och registrering av djuren. Detta system är det som fastställts och upprättats genom direktiv (EEG) nr 92/102 av den 27 november 1992, som framför allt är tillämpligt på veterinärkontroller av djur. Man har följaktligen ansträngt sig att inte överlappa två ordningar. Detta direktiv föreskriver att alla djur skall identifieras med ett enskilt nummer kort tid efter födseln eller införandet i gemenskapen. Märkningen skall utföras genom öronmärken som inte kan tas bort och som är godkända av medlemsstaten. Producenten är skyldig att registrera alla djur han äger i ett register som omfattar de individuella identifikationsnumren och införsel/utförsel av djuren med motsvarande datum. I direktivet anges inte uttryckligen att djuren skall registreras i en central databas, men mot bakgrund av skyldigheten att administrera utfärdandet av nummer och att säkerställa sanitär kontroll av större kreatursbesättningar har alla medlemsstater upprättat eller håller på att upprätta en databas. Kommissionen anser att behovet av en sådan bas bör beaktas i den förnyade granskning av detta direktiv vilken skall genomföras inom en snar framtid. Märkningen av djuren skall utföras med hjälp av stora och lättavlästa plastringar (1 eller 2). Metallringar, som är svåra att avläsa, överges alltmer, utom i Förenade kungariket, där valmöjligheten mellan plast och metall bibehålls. Märkningen anbringas i Belgien, Grekland, Frankrike, Irland och Portugal av en godkänd tjänsteman. Vissa medlemsstater har ännu inte tillgång till någon databas för identifiering av djuren, men utvecklar för närvarande ett centralt datoriserat system. I avvaktan på att dessa arbeten skall slutföras, genomförs de administrativa kontrollerna utifrån underlag av pappersdokument: AT, EL, ES, IE, IT, SE. I enlighet med det slags information som registreras och uppdateras i databaserna kan följande tre effektivitetsnivåer urskiljas: — Databas som omfattar de utfärdade numren. DE (under utveckling), UK. — Databas som är identisk med föregående men som dessutom omfattar tilläggsinformation om de identifierade djuren, exempelvis kön, ras, födelsedatum: DK, LU, PT. — Databas där djurens alla transporter registreras och som följaktligen gör det möjligt att bland annat kontrollera de obligatoriska djurhållningsperioderna: BE, FR, NL, Fl (under utarbetande). Det tredje slaget av datoriserad bas utgör den idealiska lösningen men är också den dyraste. Luxemburg och Irland utarbetar ett projekt i denna riktning. Kommissionen råder alla medlemsstater att som ett minimum inrikta sig mot den andra metoden, som erbjuder en kontrollkapacitet på god nivå. De komponenter som kontrolleras skall givetvis väljas i enlighet med de särdrag som gäller för produktionen i medlemsstaten. Som exempel kan nämnas att i allmänhet djuren i Danmark stannar på samma jordbruksföretag från födsel till slakt, medan i Irland djuret ofta överförs mellan flera jordbruksföretag eller handlare före slakt. De medel som skall utvecklas för kontrollen skall givetvis beakta dessa specifika lokala förutsättningar. 3. 3 Ansökan om arealstöd Ansökan om arealstöd skall omfatta fyra huvuddelar: administrativa uppgifter (namn, bankkonto. ), skiftesreferenser (nummer och officiell arealstorlek), storlek på odlade arealer (per skifte, per grupp) och eventuella bilagor (diagram, kopior av kartor eller planritningar, osv). Kommissionen har inte infört någon enhetlig blankett för hela gemenskapen. Formulärens och de förklarande anmärkningarnas utformning och detaljnivå är ett resultat av medlemsstaternas egna val och är i hög grad beroende av valt identifikationssystem för skiften och av en eventuell integrering av gemenskapsstöden i andra nationella stödordningar (t. ex. miljöstöd). Formuläret kan rentav variera inom en och samma medlemsstat beroende på regioner (DK, UK) eller ordningar (FR). Flertalet medlemsstater har i avsikt att underlätta deklarationsarbetet och minska antalet felaktigheter i deklarationerna till jordbrukarna distribuerat förtryckta formulär med de administrativa uppgifterna och skiftesreferenserna. I Belgien och Italien har flertalet formulär till och med distribuerats i form av alfanumeriska registerkort som förmedlats av branschorganisationer. Varje år inger en mängd medlemsstater en motiverad ansökan om senareläggning av tidsgränsen för inlämnande av deklarationer, vilken genom förordning fastställts till den 31 mars (8 ansökningar år 1994, 12 ansökningar år 1995 och 13 ansökningar år 1996). från lokala odlingstidsplaner, den förväntade De motiv som anges utgår oftast omfattningen av ändringar i odlingsplanerna samt i de arbetsplaner och förfaranden som planeras för det berörda året. Kommissionen anser att det i framtiden är lämpligt att i enlighet med de överlåta ansvaret för detta beslut på medlemsstaterna, kontrollförfaranden som införts (se punkt 7 och förslag till förordning, bilaga II) och naturligtvis med förbehåll för en kontroll inom ramen för genomförandet av bokslutet. 2 3. 4 Ansökningar om djurbidrag Till skillnad från vad som gäller inom arealsektorn har det inte varit möjligt att införa en enhetlig ansökan för alla stöd inom animaliesektorn (särskilt bidrag till handjur av nötkreatur, bidrag till upprätthållandet av besättningen av mjölkkor, kompensationsbidrag för far och getter, kompensationsbidrag för naturliga handikapp). Mot bakgrund av att strukturer och stadier varierar från den ena produktionen till den andra har det visat sig vara nödvändigt och logiskt att beakta denna verklighet genom att lämna utrymme för en viss flexibilitet och föränderlighet vid fastställandet av perioderna för ingivande av ansökningar och djurhållning. Kommissionen uppmanar emellertid ändå medlemsstaterna att i största möjliga mån försöka sammanföra stöden. Ansökningsformulären för de olika stöden har generellt sett en likartad utformning i syfte att underlätta användningen av dem. Oavsett typ av bidrag omfattar stödansökan alla nödvändiga upplysningar som obligatoriskt skall lämnas: administrativ identifiering av jordbrukaren, uppgifter om jordbruksföretaget (individuella rättighetsgränser, mjölkkvoter, hänvisning till ansökan om areal stöd), uppgifter om de djur för vilka stöd söks (antal, art, uppehållsort, identifikationsnummer för nötkreatur) samt producentens förbindelse att iaktta den obligatoriska djurhållningsperioden och dennes förklaring om kännedom om villkoren för beviljande av bidrag. Alla dessa uppgifter inryms i allmänhet i ett formulär om högst fyra sidor, vilket inte leder till några praktiska svårigheter för deklaranterna. I vissa medlemsstater är det obligatoriskt att bifoga handlingar, antingen ett vidimerat utdrag ur produktionsplatsregistret (DE, EL) eller en stöd- eller identifikationshandling för djuren (BE, FR, IE, UK). Mot bakgrund av att den sektorsvisa förordningen under vissa villkor tillåter medlemsstaterna att använda en samlad förteckning över djuren i stället för ett individuellt dokument, är det inte generellt nödvändigt att samtidigt inge stödhandlingen. När stödhandlingen är förefintlig skall den emellertid inlämnas till den administrativa avdelningen i samband med att stödansökan inges. Vissa medlemsstater behåller dokumentet vid den administrativa avdelningen under djurhållningsperioden (BE, FR, IE, UK). Kommissionen tillråder denna praxis, som utgör en av de bästa garantierna för att den obligatoriska djurhållningsperioden iakttas, i de fall då djuret, till följd av gällande veterinära regler, inte far transporteras utan stödhandling. Ansökningarna inges i allmänhet till de lokala kontor (i provins, nomos, departement) som förutom själva registreringen genomför den första administrativa prövningen av ansökningshandlingarna och som fyller en informations- och rådgivningsfunktion för producenten (i alla medlemsstater gäller ett likartat system). Ansökningsperioderna skiljer sig alltefter bidragstyp: Särskilt bidrag till handjur av nötkreatur: fortlöpande period (AT, BE, DK, DE, — ES, FR, SE, UK); 2 eller 3 perioder omfattande en eller två månader (EL, Fl, IE, IT, LU, NL, PT). När det gäller DK, DE och SE beviljas det särskilda bidraget till handjur Bidrag till upprätthållande av besättningar med mjölkkor, en eller två perioder av nötkreatur efter slakt, vid uppvisande av slaktintyg, varvid slaktintygen genomgår särskilda kontroller. — omfattande en eller två månader. — Kompensationsbidrag för far och kompensationsbidrag för naturligt handikapp: i allmänhet en enda period. Dessa ansökningar inlämnas ofta tillsammans på samma formulär. 3. 5 Administrativa strukturer Det integrerade systemets horisontella karaktär har föranlett medlemsstaterna att ändra sina administrativa strukturer. Nya enheter har inrättats (t. ex. BE, FR, PT), omfattande omstruktureringar har ägt rum (t. ex. NL, IE) och generellt sett har personalstyrkan utökats. Centralisering av utbetalningar och av kontroll och inlämning av ansökningar Tre huvudsakliga organisationerstyper har införts. — (DK, IE, IT, LU, PT). — det centrala organet (AT, BE, EL, FR, Fl, NL, SE). — åligger de regionala myndigheterna (DE, ES, UK). Fastställande av nationella regler, vilkas införande på regional nivå övervakas av Nationell uttolkning av förordningarnas bestämmelser, vilkas genomförande 3. 6 Datoriserade dubbelkontroller Vid sidan av den enkla dubbelkontroll som utförs i samband med de inlämnade stödansökningarna och som syftar till att säkerställa att endast ett bidrag utbetalas per skifte eller per djur, är en av de grundläggande funktionerna hos den administrativa kontrollen identifierings- /registreringskorten för jordbruksskiften och djur. Mot bakgrund av det stora antalet ansökningar som skall behandlas inom en relativt kort tidsperiod, blir denna prövning fullt ut verksam först när den datoriseras. systematisk dubbelkontroll säkerställa att av en Med utgångspunkt från den förordningsenliga skyldigheten att säkerställa att utbetalningarna av arealbidrag är välgrundade, har kommissionen ålagt medlemsstaterna att införa effektiva datoriserade dubbel kontroll er i syfte att så tidigt som möjligt och systematiskt avslöja alla oegen ti igheter. Vid sidan av avslöjanden av delningar av jordbruksföretag med hjälp av jordbrukarregistren har ansträngningarna koncentrerats på kontroll av skiftesreferenser i förhållande till officiella källor (fastighetsregister). Kontroll av förekomsten av referenser, jämförelse av odlade arealer med den officiella ytan och avslöjande av dubbel deklarationer har särskilt utvecklats. 10 Inom animaliesektorn gör samkörningen av databaser för djuridentifiering och stödansökningar det möjligt att på administrativ nivå, med utgångspunkt från de registrerade uppgifterna, kontrollera ett eller flera av kriterierna för bidragsberättigande: identifieringsnummer, födelsedatum, kön, ras, djurhållare och djurhållningsperiod. 3. 7 Sammanfattning av kontrollstatistiken Kommissionen har utarbetat frågeformulär rörande genomförda kontroller och uppnådda resultat. Även om alla medlemsstater inte har lämnat in alla begärda upplysningar är det möjligt att med utgångspunkt från de insända svaren dra vissa slutsatser om det konkreta införandet av det integrerade systemet och genomförandet av kontroller Om en ansökan lämnas in med försening föranleder detta en reduktion med 1% per dag av de belopp som ansökan omfattar. Om förseningen uppgår till mer än 20 dagar accepteras inte ansökan och stöd kan inte betalas ut. Åren 1993 och 1994 var andelen försenade ansökningar i allmänhet liten. Genomsnittet i gemenskapen för antalet ansökningar om arealstöd som ingavs med mer än 20 dagars försening var 0,1%. Siffran för ansökningar om djurbidrag var något högre, nämligen 0,2%. Även om antalet ansökningar som lämnades in för sent, men inom 20 dagar, var större, var genomsnittet i gemenskapen dock lägre än 1%. Härav kan man dra slutsatsen att även om jordbrukarna väntar till sista stund med att lämna in sina stödansökningar, respekterar den överväldigande majoriteten tidsgränsen. Det är uppenbart att det under det första året då systemet har varit i kraft har uppstått problem i vissa medlemsstater. Exempelvis var ett stort antal ansökningar om arealstöd inte korrekt ifyllda och det har varit nödvändigt att korrigera dem under år 1993 (till exempel på grund av felaktigheter i identifikationen av skiftena, felaktigheter i beräkningen av graden av uttagen areal, osv). Inom animaliesektorn, där villkoren för ordningarna inte har genomgått lika stora förändringar, var antalet ansökningar som innehöll felaktigheter mindre. En tydlig förbättring iakttogs under år 1994, det andra tillämpningsåret. Mot bakgrund av att jordbrukarna kommer att få tillgång till förtryckta deklarationer och att vissa medlemsstater kommer att ge möjlighet att inge ansökningarna i datoriserad form via producentorganisationerna, borde situationen förbättras ytterligare i framtiden. Vad beträffar kontrollerna på plats har den minsta andel ansökningar som skall kontrolleras fastställts till 5% för arealer och 10% för djur. Genomsnittet i gemenskapen för kontroller som faktiskt genomförts ligger på strax över 7% för arealer. Även om motsvarande siffra förefaller ligga ganska högt för djur (17% år 1993) har vissa medlemsstater (särskilt Frankrike och Portugal) inte gjort mer än minimalt. Det skall påpekas att antalet ansökningar om arealstöd som kontrollerats med hjälp av fjärranalys 11 har ökat. År 1993 genomfördes 31% av konrollerna av stödansökningar på detta sätt. Denna siffra har stigit till 40% år 19941. Andelen ansökningar om arealstöd i vilka under 1994 de sökta beloppen minskade till följd av kontroller på plats uppgick till 2,2%. 0,7% av ansökningarna reducerades utan påföljder, 1% bestraffades och 0,5% avslogs helt. Är 1993 fick 0,8% av ansökningarna om arealstöd sanktioner eller avslag mot 1% för ansökningar om djurbidrag. Härav kan slutsatsen dras att de sanktioner som föreskrivs i det integrerade systemet har fatt en avskräckande effekt och att efterlevnadsnivån i allmänhet har varit godtagbar. 4. Medfinansiering I artikel 10 i förordning (EEG) nr 3508/92 inrättas en medfinansiering från gemenskapen av de utgifter vid införandet av det integrerade systemet för administration och kontroll som sammanhänger med temporära personalresurser och datorer och tekniska hjälpmedel. Medfinansieringens varaktighet, som ursprungligen fastställdes till tre år från och med 1992, förlängdes fram till utgången av 1995 med hänsyn till de arbeten som ännu måste utföras och den övergångsperiod som planerats för införandet av systemet. Med anledning av att denna förordning offenliggjordes sent kunde inte medlemsstaterna komma i åtnjutande av gemenskapens ekonomiska bidrag förrän från och med 1993. De hade emellertid möjlighet att i sina ansökningar om finansiering för detta år inkludera de utgifter som härrörde från år 1992, en möjlighet som utnyttjades av fem medlemsstater (DK, DE, FR, NL, UK). I förhållande till de 50 miljoner ecu som avsatts i 1993 års budget uppgick medlemsstaternas utgifter till 44 miljoner ecu, det vill säga en utnyttjandegrad om 88%. År 1994 utgjorde medlemsstaternas utgifter omkring 76% av de 50 miljoner ecu som gemenskapens disponibla anslag uppgick till. Anledningen till att anslagen är underutnyttjade är att vissa medlemsstater inte utnyttjade de kvoter som anges i förordning (EEG) nr 3508/92. Andra medlemsstater har fatt inte var avslag på beloppen med anledning av att de berörda utgifterna bidragsberättigande (utgifter som inte var relaterade till införandet av det integrerade systemet). Vissa medlemsstater har behov som tydligt överstiger de anslag som avsatts till dem. Med hänsyn till förseningarna i införandet av det integrerade systemet har de En särskild rapport om kontroller med hjälp av fjärranalys skall framläggas under 1996 i enlighet med artikel 6 i förordning (EEG) nr 165/94. 12 emellertid inte kunnat utnyttja medfinansieringen under den period för vilken denna varit avsedd att gälla. Även om den slutgiltiga utgiftssituationen för år 1995 inte kommer att bli känd förrän i maj 1996, kan man på grundval av medlemsstaternas utgiftsprognoser för det året skissera en tendens som visar att den totala utnyttjandegraden ligger på ca 92% av de 43,36 miljoner ecu som är avsatta (de tre nya medlemsstaterna inbegripna). För skapandet av detta helt nya kontrollsystem motsvarar gemenskapens medfinansiering såsom initialinvestering totalt sett klart under 1% av utgifterna för berörda stödordningar under loppet av ett enda år. Mot bakgrund av den proportionellt sett mycket låga kostnaden för initialinvesteringen och det faktum att systemet är avsett att fungera under lång tid, framstår medfinansieringen som klart lönsam med hänsyn till de vinster som uppnås i form av kontrollernas effektivitet. 5. Tillämpningsområde för det integrerade systemet och framtidsutsikter Följande sektorer omfattades ursprungligen vid införandet av det integrerade systemet: Jordbruksgrödor (spannmål, oljehaltiga grödor, proteingrödor, uttagen areal), nötkött (särskilt bidrag, bidrag för mjölkkor), farkött (bidrag för tackor), kompensationsbidrag för mindre gynnade områden (uteslutande vad avser utbetalningar för djur). Det integrerade systemet har inte varit möjligt att tillämpa på bidragsordningen för tackor och på kompensationsbidraget förrän från och med den 1 januari 1994. Sedan dess har tillämpningsområdet utvidgats, särskilt genom att annan lin än textilfiberlin har införts i ordningen för jordbruksgrödor. Inom ramen för reformen av rissektorn finns planer att införa även denna ordning i det integrerade systemet. Vid sidan av de ordningar som räknats upp ovan och enligt vilka stöd skall utbetalas per hektar direkt till jordbrukarna, förekommer även andra ordningar som är indirekt relaterade till de odlade arealerna. Även om det inte skulle vara lämpligt att inkludera dessa helt och hållet i det integrerade systemet, är det ändå önskvärt att föreskriva att vissa delar av systemet används. I reformen av sektorn för torkat foder anges exempelvis att jordbruksskiftena skall identifieras i enlighet med den metod som skapats inom ramen för det integrerade systemet, för att dubbelkontrollerna mot andra användningar skall kunna genomföras. Samma tillvägagångssätt används för bomull. 13 Dessutom har medlemsstaterna tillstånd att utsträcka de system som de inför till andra ordningar. Exempelvis har vissa av dem beslutat att inkludera miljöåtgärder inom jordbruket. Det ökande införandet av jordbruksskiftesindelningen kommer att ge ytterligare möjligheter att upprätta areal relaterade stödordningar. Ett system för identifiering och registrering av skiften möjliggör en enhetlig kontroll av de åtgärder som tillämpas på åkermarksadministrationen. I framtiden skulle det kunna vara tänkbart att i det integrerade systemet på gemenskapsnivå inkludera miljöåtgärder inom jordbruket och 2080/92), skogsbruksåtgärder kompensationsbidrag för arealer eller andra sektorer, exempelvis hampa. Samma arbetsmetoder bör följas när det gäller olivodling och vinodling. förordning (rådets (EEG) 2078 och nr 6. Läget per den 31. 12. 95 Arealsektorn Vid den 31. 12. 95 kan sägas att även om alla medlemsstater har vidtagit de nödvändiga åtgärderna för att införa det integrerade systemet, så har inte alla gjort lika stora framsteg. Följande tre grupper kan urskiljas: De medlemsstater där de arbeten som återstår att utföra antingen är av begränsad omfattning eller är relaterade till optimeringar som, även om de inte står till omedelbart förfogande, inte leder till ett ifrågasättande av det införda systemets godtagbarhet (DE, DK, ES, IT, NL). De medlemsstater där programmen antingen för skiftesidentifiering (BE, IE, UK) eller för fastställande av databaser (FR, LU, AT) har påbörjats och ytterligare några månader krävs för att arbetet skall kunna avslutas. De medlemsstater där arbetena med skiftesidentifikation återstår att utföra (EL, PT, Fl, SE), vilket gör att det inte är möjligt att uttala sig om huruvida de eventuellt kommer att kunna slutföras under loppet av år 1996. Animaliesektorn Direktiv nr 92/102 har inlemmats i medlemsstaternas nationella lagstiftning, förutom i Irland och Italien, som är föremål för ett överträdelseförfarande. Ett enhetligt identifikationssystem används dock effektivt i Irland. I de nya medlemsstaterna sker för närvarande ett inlemmande av direktivet (text och tillämpning). Inom nötkreaturssektorn har produktionsplatsregister införts. Brister kan emellertid alltjämt konstateras i Spanien och Italien, där registret ofta är ofullständigt och inte 14 omfattar mer än de uppgifter som återfinns i stödansökan. I Grekland och Portugal har inte det officiella produktionsplatsregistret fullständigt införts. Inom farsektorn kommer registren inte till faktisk användning förrän under det första halvåret 1996. Två medlemsstater har till fullo infört det integrerade systemet: Belgien och Nederländerna. Fyra medlemsstater har också ett i stort sett tillfredsställande system vilket dock skall förbättras på vissa punkter: Danmark (dubbel kontroll er och register), Frankrike, Irland och Luxemburg (datasystem för dubbelkontroller). Tyskland håller på att Fyra medlemsstater (samt de tre nya medlemsstaterna) har ett ofullständigt system och befinner sig alltjämt i ett utvecklingsskede på viktiga punkter. införa en central databas för att genomföra — dubbelkontrollerna på nationellt plan. Denna bas kommer att göra det möjligt att genomföra en kontroll som omfattar flyttning av djur mellan delstater. — Portugal och Grekland inför datoriserade dubbel kontroll er med databasen för identifiering av djur. Grekland skall dessutom slutföra märkning och registrering av kreatursbeståndet. — utfärdande av identifikationsnummer. Förenade kungariket skall förbättra säkerhetsaspekterna hos sitt system för Två medlemsstater har system som uppvisar brister och/eller förseningar: — Spanien har upprättat en detaljerad organisationsplan, men man har inte kommit särskilt långt med det konkreta införandet av systemet vad beträffar dels identifiering och registrering av djuren, dels dubbel kontroll er. — Italien har inte inlemmat direktiv (EEG) nr 92/102, och identifieringen och registeringen av djuren är följaktligen bristfällig och kontrollmöjligheterna mycket begränsade. Som helhet återstår mycket arbete att genomföra och motsvarande program håller på att utvecklas i ett stort antal medlemsstater, särskilt för att förbättra dubbelkontrollernas effektivitet. 7. Konstateranden i samband med bokslutet Införandet av det integrerade systemet har åtföljts av ett intensivt koordinerings- och rådgivningsarbete som utförts av tjänsterna vid generaldirektoratet för jordbruk. Under övergångsperioden för införande av det integrerade systemet med slutdatum fastställt till den 1. 1. 96 har kontrollerna inom ramen för bokslutet varit särskilt preventiva. Även om ett system som inrättats av en medlemsstat fick en positiv bedömning av kommissionens tjänster var det dessutom ändå nödvändigt att kontrollera att dess faktiska funktion inte var bristfällig. 15 Eftersom kontrollerna genomfördes praktiskt taget parallellt med införandet av systemet i medlemsstaten var huvudmålet att avslöja de eventuella brister och risker som fanns inbyggda i dess sätt att fungera, så att medlemsstaten skulle få möjlighet att vidta lämpliga åtgärder för att komma tillrätta med de konstaterade problemen. Vad beträffar det första och andra året för tillämpning har en mängd såväl positiva som negativa anmärkningar lämnats till medlemsstaterna, som alla i större eller mindre grad varit berörda. I de fall då en medlemsstat inte efterlevt bestämmelserna i förordningarna eller de kontrollkrav som varit tillämpliga från och med att systemet trädde i kraft eller inte vidtagit de övergångsåtgärder som avtalats med kommissionens tjänster, har de sistnämnda dragit de finansiella konsekvenserna av de konstaterade bristerna. 8. Slutsatser Medlemsstaterna har genom antagandet av CAP-reformen i allmänhet och införandet av det integrerade systemet i synnerhet tvingats att omorganisera förvaltningar och kontrollorgan. Denna nödvändiga anpassning har genomförts till priset av stora ansträngningar från medlemsstaternas sida. Upprättandet av jordbruksskiftesindelningen och systemet för identifiering av djuren samt införandet av databaser har medfört avsevärda arbetsinsatser och omfattande investeringar. Dessa arbeten har följts upp på mycket nära håll av kommissionens tjänster. I varje medlemsstat har diskussioner om och kontroller av införandet av det integrerade systemet ägt rum åtminstone en gång per halvår. Dessutom har det hållits tio en- eller tvådagarsmöten i EUGFJ-kommitten vilka fullständigt har ägnats åt diskussioner om införandet av det integrerade systemet. Vid två tillfällen under dessa möten har det organiserats besiktningar av de system som införts av medlemsstaterna (Italien och Belgien). Situationen skilde sig i ursprungsläget påtagligt åt medlemsstaterna emellan beroende på i vilken utsträckning omedelbart disponibla data fanns att tillgå. Vissa medlemsstater kunde upprätta sin skiftesindelning på grundval av uppgifter förefintliga fastighetsregister eller tillförlitliga och aktuella topografiska kartor. Andra medlemsstater har varit tvungna att påbörja införandet från praktiskt taget ingenting. I tekniskt avseende skapar upprättandet av systemet för identifiering av djur färre svårigheter. Koordineringsproblem — något som har uppkommit i flera medlemsstater — mellan avdelningarna för kontroll av stödet och veterinärerna, har emellertid försenat införandet av denna del av det integrerade systemet. i 16 Med hänsyn till den mängd tekniska och administrativa problem som måste lösas och till omfattningen av dessa problem måste det konstateras att medlemsstaterna har haft mycket stora svårigheter att införa av alla delar av det integrerade systemet inom tidsgränsen. I nuvarande läge kan man göra den bedömningen att om ytterligare ett år ges för att avsluta arbetena, kommer systemet att vara fullt driftsdugligt. Av denna anledning föreslås att datum för definitiv tillämpning skjuts upp med ett år. Ett förslag till förordning som föreslår en ändring med denna innebörd av förordning (EEG) nr 3508/92 bifogas till den här rapporten. Mot bakgrund av föreslaget att skjuta upp slutdatumet för införande av det integrerade systemet, anser kommissionen att det är lämpligt att föreslå en sista förlängning med ett år av den ordning för medfinansiering som anges i artikel 10. 2 i förordning (EEG) nr 3508/92. I detta förslag föreslås även en ändring av de bestämmelser som rör datum för inlämning av ansökan om arealstöd, för att göra det möjligt för medlemsstaterna att fastställa detta datum utan att begära godkännande från kommissionen. En sådan ändring i förordningen skulle förenkla de administrativa förfarandena. Dessutom har kommissionen alltid haft svårigheter med att fatta beslut om de datum som skall fastställas varje år på grundval av tidigare erfarenheter, eftersom systemen utvecklas från det ena året till nästa När medlemsstaterna själva fastställer datum för inlämning av stödansökningar, måste de själva ta på sig ansvaret för att säkerställa en god administrativ och ekonomisk förvaltning av stöden och genomförandet av kontroller inom utsatt tid. Förslaget till förordning innehåller för övrigt inget förslag om att utvidga tillämpningsområdet för det integrerade systemet. Sådana ändringar skall antas i berörda sektorsvisa förordningar. * I detta skede visar de iakttagelser som gjorts vid besök på plats och av expertgrupper att det integrerade systemet framstår som ett utmärkt instrument för att få kunskap om jordbruksmarken och kontrollerna. Många delar av systemet är redan i drift och de andra kommer att vara det om ett år. Det är möjligt att förutse att systemets funktioner, särskilt identifieringen av skiften och djur samt databasen för ansökningarna, inom en nära framtid kommer att göra det möjligt att på teknisk och administrativ nivå inbegripa även andra typer av stöd. Medlemsstaterna kommer att få fördelar av detta i den mån som deras investeringar för införande av systemet utnyttjas och deras uppgifter underlättas. Kommissionen förbinder sig att stödja denna inriktning som siktar till ett utvidgat utnyttjande av det integrerade systemet, vilket på sikt skall leda till en minskning totalt sett av kostnaderna för behandling och kontroll av stöden, en förbättring av administrationen i förening med en bättre service till jordbrukaren, vilket skall komma till uttryck i större klarhet, snabbhet och säkerhet vid behandlingen av ansökningarna. -n h? BILAGA Integrerat system för administration och kontroll Rapport till rådet Situationen i medlemsstaterna Belgien Arealer Identiflkationssystem: Programvara för administration av skiften är fortfarande under utveckling Databas: Skall centraliseras under Oracle. Utveckling pågår. Dubbelkontroller: Genomförs på skiftesnivå. Kommer att fungear effektivt när systemet är infört. Diur Identifikation: Direktivet* är införlivat för nötkreatur och arbetet pågår vad gäller får. Dubbel märkning (inom trettio dagar av jordbrukaren, inom sex månader av identifierande tjänsteman). Register: Register för djurhållarc som består av identifikationsdata och skall kompletteras med en översikt. Databaser: Centralt identifikationsregistcr, datoriserat och kopplat till databasen för bidrag. Dubbelkontroller: Effektiva på grund av sammankopplingen mellan de två databaserna. Identifikationssystemet utgår Iran: D skifte som identifieras på grundval a den ortofotokarta som framställs för var jordbrukare. Slutförande av arbetet: Validering efte 1996 års deklarationer. Första storskalig användningen 1996. Generellt är systemet tillfredsställand och i funktion. Slutförande av arbetet: Systemet ä färdigt. Danmark Arealer Identiflkationssystem: Under utveckling. Marken kommer att delas in i block som vart och ett omfattar S till 10 skiften. Databas: Trots att systemet förbättrades under 1995 finns det fortfarande ett stort antal felaktigheter. Dubbelkontroller: För närvarande är kontrollerna inte effektiva, men de bör förbättras genom det nya systemet för skiftesidentifiering. Identifikationssystemet utgår från Markblock som definieras av myndigheterna. Dessa märks ut på karto som färdigställs för varje enskild jordbrukare. Slutförande av arbetet: Förväntas ti slutet av 1995. Tyskland Djur Identifikation: Direktivet är införlivat (nötkreatur), mycket tydlig märkning med plastringar. Register: Olika typer av register för djurhållarc. Det återstår att definiera ett officiellt register. Databaser: Register över utfärdade märkningsringar, central bas för datoriserad administration av ansökningar. Duhbelkontrollcr: Effektiva, men inte systematiska mellan de två databaserna. Arealer Identiflkationssystem: Systemet är färdigställt (med undantag för Saxen Anhalt, där systemet är under utveckling. Databas: På delstatsnivå, data utväxlas inte alltid. Regionala databaser, t o m. på Kreis-nivå 1995 (Hessen). Dubbelkontrollcr: Validering med datorbascrat markregister som är delvis infört (t. ex. BW, NW, SH, HE. ) Diur Identifikation: Direktivet är införlivat (nötkreatur, får och getter), ett enhetligt märkningssystem infört fr. o. m. oktober 1995 (plastmärkning som fästs av jordbrukaren). Register: Ett enhetligt system för veterinärändamål och för bidrag. Databaser: Regionala identifieringsregister som inte är sammankopplade. En central databas håller på att upprättas i Mûnchen. Dubbelkontroller: Kommer att utföras i Bayern för alla delstater, med testkontroller i november 1995. Generellt sett är systemet tillfredsställande, men det skall förbättra m. a. p. registren. Slutförande av arbetet: Validering under 1996. Identifikationssystemet utgår från 11/16 delstater: skiften med direkt referens till markregistreL 5/16: Feldstûck (block). Slutförande av arbetet: Färdigt i slute av 1995 (med några få undantag). Systemet är under utveckling. Slutförande av arbetet: Under 1996 19 Grekland Arealer Identifikationssystem: Fas 1, anbudsinfordran (utarbetande av digitala ortofoton) inställd (och åter utlyst 1 september 1995). Fas 2 utlyst 1 oktober 1995. Databas: Centraliserad, gjorde det möjligt att under 1995 förtrycka 150 000 deklarationer, men indelad i 52 dBASE-filcr (nomos-nivå). Dubbelkontroller: Genomförs inte för närvarande av skiftcsuppgiflcrna. Djur Identifikation: Direktivet är införlivat (nötkreatur, får och getter) märkning som skall utföras av veterinär (plastringar) under genomförande för nötkreatur och införs från och med januari 1996 för får. Register: Detaljerade register för djurhållare som övervakas av veterinär, kopia hos den lokala veterinären. Databaser: Utveckling av två databaser (identifikation och ansökningar) med sammankoppling. Dubbelkontroller: Kontroll på pappersunderlag i avvaktan på genomförande av datoriserat system, dubbelkontroller som utgår från ovannämnda register för djurhållare, undertecknade av officiell veterinär. Identifikationssystemet utgår från Markblock som definieras av myndigheterna, utmärkta på ortofotokartor. Slutförande av arbetet: Slutförandet ha på grund av den inställda fas 1 fördröj med ytterligare ett år - ingen möjlighe att slutföra arbetet före slutet av 1996 Systemet håller fortfarande på att utvecklas och framsteg görs tack var stöd från veterinärmyndigheten, Slutförande av arbetet: Datasysteme skall färdigställas under 1996. Spanien Arealer Identifikationssystem: Systemet färdigställt, men markregistrets kvalitet varierar beroende på region. Databas: Centraliserat, inklusive skiftesuppgifter. Dubbelkontroller: Utförs regionalt och centralt, med vissa regionala skillnader. Identifikationssystemet utgår från Skifte med direkt referens till registre Slutförande av arbetet: Systemet ä färdigställt och kommer att vara i dri under 1995. Diur Identifikation: Direktivet är införlivat för nötkreatur, märkningen är otillräcklig i vissa regioner. Register: Besättningsregistren är begränsade till djur för vilka en bidragsansökan gjorts. Databaser: I. okala identifikationsregister som inte är sammankopplade. Central databas ansökningar. Dubbelkontroller: Effektiv vad gäller databasen med uppgifterna från ansökningarna. otillräcklig vad gäller identifikationsregistren. för Utveckling av ett sammanhängande system i samarbete med regionerna. Slutförande av arbetet: Under 1996 Frankrike Arealer Identifikationssystemet utgår från Identiflkationssystem: Rcferensbaserat system under utveckling (planerat till det första kvartalet Block (îlot) eller skiften, referens till 1996). Heterogent system (förenklat system: fastighetsskifte, allmänt system: block (ilôt)). Databas: Tilldelning av Pacagc-kontrakt planerat före utgången av 1995, ingen användning planerad för 1996 års deklarationer. Dubbelkontroller: För närvarande huvudsakligen manuella. Validering av markregistret pågår. Första dubbelkontrollema av skiftesreferenser 1996. markregistret Slutförande av arbetet: Under 1996 Djur Identifikation: Direktivet införlivat (nötkreatur, får och getter) dubbel märkning av nötkreatur (av jordbrukaren vid födseln, av identifierande tjänsteman inom fyra månader). Register: Register för djurhållare finns för nötkreatur, men är ännu ej systematiskt för får. Databaser: 2 datoriserade databaser (identifikation och ansökningar) vid varje Departement. Dubbelkontroller: Sammankopplingen av de två databaserna per Departement håller på att systematiseras. Dubbelkontroller av data på nationell nivå planeras från och med första kvartalet 1996. Systemet innebär garantier. Det skal kompletteras med dubbelkontroller a uppgifter på nationell nivå. Slutförande av arbetet: Första kvartalet 1996. 20 Irland Arealer Identifikationssystem: Håller på att utvecklas. Flygfotografering slutförd för hela landet. Strukturell omorganisering pågår. Databas: Centraliserat, under Supra, Oracle: "on-linc"-tillgång möjlig för county-kontoren, utvecklingen pågår fortfarande - men detta år förtrycktes 100 % av deklarationerna. Några otydligheter beträffande identifikationen av jordbruksföretagen. Dubbelkontroller: Kan inte utföras innan identifikationssystemet för arealer är etablerat. Identifikationssystemet utgår från Foder (90% av deklarationerna) -bloc definierade avjordbrukaren, spannmål skiftesgränserna, båda utifrån 1995 år ortofotokartor. Slutförande av arbetet: Sista valideringama efter 1996 års deklarationer. Diur Identifikation: Direktivet är inte införlivat, övcrträdciscförfarandc, märkning med ringar som är svåra att läsa. Register: Nya register för djurhållarc som uppfyller kraven. Databaser: Utvecklingsprojekt identifikation/registrering, central databas för ansökningar. Dubbelkontroller: Utförs regionalt och centralt. för ett nytt centraliserat och datoriserat system för Italien Arealer Identiflkationssystem: I funktion, referenssystemet tydligare för varje år. Databas: Centraliserat, Oracle, men den decentraliserade inmatningen av uppgifter medför kvalitetsproblem. Dubbelkontroller: Detaljerade, men det finns ännu inget riktigt tillfredsställande sätt att lösa de problem som konstaterats. Förbättring av systemet planerad för 1996 (datoriserad registrering av djuren Slutförande av arbetet: 1996 Identifikationssystemet utgår från Direkt referens till markregistret. Slutförande av arbetet: Systemet färdigställt Djur Identifikation: Direktivet är inte införlivat, överträdelseförfarande, märkning inkonsekvent eller ej förekommande. Register: Besättningsregistren är ofta ofullständiga. Databaser: Centralt identifikationsregister som bara omfattar djur för vilka bidragsansökningar förhållandena före sommaren 1995. har gjorts, central databas för ansökningar. Dubbelkontroller: Centralt, men databasen för identifikation är ofullständig. Mycket otillfredsställande, hälsoministeriet har åtagit sig att regler Slutförande av arbetet: 1996 Luxemburg Arealer Identiflkationssystem: Referenssystemet i funktion, databasen för markregistret tillgänglig. Databas: Undersökningar utförda av SIGC 1995. Dubbclkontroller: Utförda efter betalningarna 1995. Identifikationssystemet utgår från Direkt referens till markregistret Slutförande av arbetet: I princip planerat till mitten av 1996. Diur Identifikation: Direktivet är införlivat (nötkreatur, får och getter), märkningen år tydlig och allmänt genomförd, inom sex månader eller innan djuret flyttas. Register: Besättningsregistren väl konstruerade och hållna. Databas: Centralt identifikationsregister som sköts av veterinärer, central databas för ansökningar. Dubbelkontroller: Utförs centralt. Förbättring av det datoriserade système till slutet av 1995. Slutförande av arbetet: Validering 1996. Nederländerna Arealer Identifikationssystem: Utveckling pågår, topografiska avdelningen genomföra och administrera projektet Projektet har testats med 2 000 deklaranter, vilket myndigheterna, underlättade planeringen för 1996. Databas: Centraliserad sedan januari 1995. Systemet är under utveckling. Dubbelkontroller: Begränsade identifikationssystemet för skiften är färdigt. för närvarande. Förbättringar väntas under 1996 när leder arbetet med att Identiflkationssystemet utgår från Topografiska block som definieras a Slutförande av arbetet: Planerat til slutet av 1995. Djur Identifikation: Direktivet införlivat (nötkreatur och får), mycket tydlig dubbel märkning av producenterna. Register: Register för djurhållare som utgår från identifikationsregistcr. Databaser: Centralt system för identifikation/registrering med automatisk säkerhetsmekanism, central databas för ansökningar. Dubbelkontroller: Utförs med hjälp av de centrala databaserna. Systemet är generellt sett tillfredsställande. Slutförande av arbetet: Systemet är färdigställt. 21 Portugal Förenade Kungariket Arealer Identiflkationssystem: Tilldelning av kontrakt (utarbetande av identiflkationssystem för skiften) planeras till november 1995. Tidsplanen för arbetet har förlängts till slutet av 1996. Databas: Centraliserad, men ytterligare utveckling förväntas under 1997 (SINGA) Dubbelkontroller: Detaljerade, men identifikationssystemet för skiften. ineffektiva på grund av nuvarande svagheter förslag i Identifikationssystemet utgår från Block och jordbruksskiften som definieras av myndigheterna, markerad på ortofotokartor. Slutförande av arbetet: 1. 1. 97 enlig från INGA. Diur Identifikation: Direktivet är införlivat (nötkreatur, får och getter), metallbrickor ersätts i år av plastbrickor, tatuering för får. Register: Register för djurhållare i funktion, definition av ett officiellt register pågår. Databaser: Lokala eller regionala identifikationsregister, projekt för att utveckla ett centralt Under 1996. register, central databas för ansökningar. Dubbelkontroller: Skall förbättras med hjälp av ett register för identifikation av djur. Systemet håller på att förbättras. Slutförande av arbetet: Arealer Identifikationssystem: England och Wales har slutligen antagit en strategi, Skottland utförde produktionstest 1995 och i Nordirland är strategi och framsteg generellt tillfredsställande. Databas: England och Skottland - centraliserade, utveckling pågår, slutförande av arbetet 1995. Wales - fortfarande tre separata databaser med manuellt utbyte av data. Nordirland - generellt i funktion i slutet av 1995. Dubbelkontroller: Behov av validering av dcklarationsdata (särskilt i England) - utom Nordirland, där valideringen bör vara slutförd i slutet av 1995. Identifikationssystemet utgår från England och Wales: Topografiska karto som kontrolleras av myndigheterna, Skottland: Block som valideras med hjälp av digitala uppgifter från Ordnanc Survey, Nordirland: individuella karto för över jordbruksföretagen, uppdaterade a Diur Identifikation: Direktivet är jordbrukaren, enhetligt identifikationsnummer, olika typer av godkänd märkning. Register: Är infört, men det finns ingen enhetlig Databaser: Databas över utfärdade brickor, regionala databaser för ansökningar. Dubbelkontroller: Dubbelkontroller med identifikationsregister skall införlivat för nötkreatur, märkning förlaga. förbättras. inom trettio dagar av De nya medlemsstaterna - frist till 1997 Österrike Arealer Identiflkationssystem: Förtryckning av 100 000 deklarationer (50 %). Sammanställning över deklarerade skiften (+/- 2 miljoner) på "master cards" på de lokala kontoren före 1995 års deklaration. Databas: I juli 1995 var arbetsplanen otillräckligt detaljerad, men i huvudsak tillfredsställande för första året Dubbclkontrollcr: En förteckning över kontrollerna 1995 lämnades in, men begränsades av den otillräckliga utvecklingen av de datoriserade hjälpmedlen. Ingen direkt datoriserad förbindelse med markregistret före 1996, även om referenser finns tillgängliga vid markregistret. myndigheterna. Slutförande av arbetet: England oc Wales - 1996, Skottland och Nordirlan - 1. 1. 1996 Kontrollerna av användningen av utfärdade brickor samt förbindelsem mellan databaserna skall förbättras. Slutförande av arbetet: Under 1996. Identifikationssystemet utgår från FeldstQck (block) som utgår från markregistret. Slutförande av arbetet: Planerat till de 1. 1. 1997. Djur Identifikation: Direktivet håller på att införlivas, olika märkningssystem som administreras av organisationer, projekt för enhetligt numreringssystem och dubbel märkning. Register: Register för djurhållare i funktion, men generellt sett ännu inte effektivt skött. Databaser: Lokala identifikationsregister som administreras av veterinärer och organisationer. Central databas för ansökningar under utveckling. Dubbelkontroller: Ännu inte i funktion. Systemet återstår att utveckla, databas fö identifikation skall utvecklas. Slutförande av arbetet: Planerat till den 1. 1. 1997. 22 Finland Arealer Identifikationssystem: Referens baserad på fotokopior, kartor eller fotografiska kartor med sekventiell numrering 1995. Validering av data inlämnade av deklaranterna i digitalt format planeras för 1996. Databas: Centraliserad, utveckling pågår. Inmatning av uppgifter lokalt. Dubbelkontroller: En förteckning över kontroller 1995 har lämnats till kommissionen. Identifikationssystemet utgår från Block, möjligen validerade gentemot ortofoton. Slutförande av arbetet: Planerat Ull de 1. 1. 1997, men ingen arbetsplan finns fö närvarande. Diur Identifikation: Direktivet är införlivat, plastbrickor fästs av jordbrukaren. Register: Är i funktion. Databaser: Datoriserad administration av identifikation, databas för ansökningar under utveckling. Dubbelkontroller: Är fortfarande på projektstadiet Systemctåtcrstårattutveckla,kontrolle av utfärdandet av brickor skall skynda på, dubbelkontroller skall införas, Slutförande av arbetet: Planerat till den 1. 1. 1997. Sverige Arealer Identiflkationssystem: Skiftena identifieras med hjälp av topografiska kartor (av varierande kvalitet) med ett numreringssystem som är kopplat till fastigheten. Hur systemet kan bör diskuteras så fort som möjligt. Databas: Korrekt genomförande, men fortfarande under utveckling. Dubbelkontroller: Problem med skiftesavgränsning, men manuella kontroller behövs fortfarande för att lösa dem. Identifikationssystemet utgår från förbättras Ännu ej beslutat. Slutförande av arbetet: Beräknat ti början av 1997, en mer detaljerad pla väntas. Systemet återstår att utveckla. Slutförande av arbetet: Planerat till den 1. 1. 1997. Djur Identifikation: Införlivande av direktivet pågår, ett flertal olika system för identifikation och märkning, ett enhetligt system införs 1995. Register: Officiellt register för djurhållarc i funktion, dess konstruktion skall ses över. Databaser: På planeringsstadiet Dubbelkontroller: Detaljerat projekt under utveckling. 23 Förslag Rådets förordning (EG) nr. 796 av den om ändring av förordning (EEG) nr 3508/92 om ett integrerat system för administration och kontroll av vissa stödsystem inom gemenskapen EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 43 i detta, med beaktande av kommissionens förslag1, med beaktande av Europaparlamentets yttrande2, och med beaktande av följande: I artikel 6. 2 i rådets förordning (EEG) nr 3508/92 av den 27 november 19923 föreskrivs att ansökningarna om bidrag för arealer måste lämnas in under årets första kvartal. Kommissionen kan emellertid tillåta att en medlemsstat fastställer sista datum för inlämnande av ansökan om arealbidrag till mellan den 1 april och de datum som anges i artiklarna 10, 11 och 12 i rådets förordning (EEG) nr 1765/92 av den 30 juni 1992 om upprättande av ett stödsystem för producenter av vissa jordbruksgrödor4. Erfarenheten har visat att det bör vara möjligt för medlemsstaterna att själva fastställa sista datum för inlämnande av ansökningar utan att behöva söka kommissionens godkännande, särskilt med tanke på den tid som krävs för att alla tillgängliga uppgifter skall bli tillgängliga för en riktig administrativ och ekonomisk förvaltning av stödet och för att kontroller skall kunna genomföras. I artikel 13. 1 i förordning (EEG) nr 3508/92 föreskrivs att alla delar i det integrerade systemet skall tillämpas senast från och med den 1 januari 1996. Med tanke på tidigare erfarenhet, särskilt vad gäller att inrätta alfanumeriska för jordbruksskiften samt databaser, bör detta slutdatum flyttas fram ett år. identifikationssystem EGT nr C. Yttrandet avgivet den. EGT nr L 355, 5. 12. 1992, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 3235/94 (EGT nr L 338, 28. 12. 1994, s. 16. ). EGT nr L 181, 1. 7. 1992, s. 12. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1664/95 (EGT nr L 158, 8. 7. 1995, s. 13). z 4 Med tanke på de betydande investeringar som krävs för att säkerställa att det integrerade systemet inrättas slutgiltigt, bör det ges möjlighet att med ett år förlänga den period under vilken gemenskapsstöd kan beviljas. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel l Förordning (EEG) nr 3508/92 ändras på följande sätt: 1. Artikel 6. 2 skall ersättas med följande: "2. Ansökan om arealstöd skall lämnas in före ett datum som skall fastställas av medlemsstaten och som inte får ligga senare än de datum som anges i artiklarna 10, 11 och 12 i förordning (EEG) nr 1765/92. Under alla omständigheter skall tidpunkten fastställas bland annat med hänsyn till hur lång tid som krävs för att samtliga uppgifter skall bli tillgängliga för en riktig administrativ och ekonomisk förvaltning av stödet, samt för att de kontroller som föreskrivs i artikel 8 skall kunna genomföras. " 2. Artikel 10. 2 skall ändras på följande sätt: a) Första stycket skall ersättas med följande: "Gemenskapens medfinansiering skall beviljas under en period av fem år från och med 1992, inom ramen för de anslag som avsatts för detta ändamål. " b) Tredje stycket skall ersättas med följande: "Det totala beloppet skall fördelas mellan medlemsstaterna på följande sätt: För 1995: Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike 2,2 2,3 9,2 8,0 16,5 13,3 25 Irland Italien Luxemburg Nederländerna Österrike Portugal Finland Sverige Förenade kungariket För 1996: Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Luxemburg Nederländerna Österrike Portugal Finland Sverige Förenade kungariket För 1997: Österrike Finland Sverige 4,2 18,1 0,6 2,8 3,3 5,3 2,7 2,4 9,1 1,8 1,9 7,7 6,7 13,7 11,1 3,5 15,1 0,5 2,3 9,3 4,4 7,6 6,8 7,6 39,3 32,1 28,6 Artikel 13. 1 b skall ersättas med följande. "b) vad avser de övriga delar som anges i artikel 2, senast från och med den 1 januari 1998 för Österrike, Finland och Sverige samt den 1 januari 1997 för de andra medlemsstaterna. " 26 Artikel 2 Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Artikel 1. 2 skall tillämpas från och med den 1 januari 1996. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den På rådets vägnar Ordförande * -* REDOVISNING AV BUDGETKONSEKVENSERNA Punkt Bl - 360 : Åtgärder för bekämpning av bedrägeri inom garantisektionen vid EUGFJ 1. ÅTGÄRDENS RUBRIK Rådets förordning (EG) om ändring av förordning (EEG) nr 3508/92 om ett integrerat system för administration och kontroll av vissa av stödsystem inom gemenskapen (integrerat system) 2. BERÖRD BUDGETRUBRIK Bl - 360 3. RÄTTSLIG GRUND Artikel 43 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen 4. BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN 4. 1. Att med ett år förlänga perioden för medfinansiering av de utgifter som medlemsstaterna ådragit sig vid införandet av det integrerade administrations- och kontrollsystemet. Systemet inrättades för att förbättra effektiviteten och användbarheten av de metoder för att kontrollera system knutna till arealer (huvudsakligen jordbruksgrödor, nötkreatur, får- och getkött) som antogs som en del av reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken. Syftet med förordning (EEG) nr 3508/92, som inför det integrerade systemet, är att upprätta ett system som kan användas för att identifiera arealer och djur och att det upprättas databaser som kan användas för att dubbelkontrollera ansökningarna om stöd. Enligt bestämmelserna skall systemet vara helt och hållet infört den 1 januari 1996 (för Österrike, Finland och Sverige gäller den 1 januari 1997). Enligt förordningen skall gemenskapen medfmansiera de utgifter medlemsstaterna haft för att införa systemet. På grund av de svårigheter medlemsstaterna har haft föreslås det att tidsfristen för när systemet helt och hållet skall vara infört skujts upp ett år (dvs till den 1 januari 1997 och den 1 januari 1998 för Österrike, Finland och Sverige). Av samma anledning föreslås det också att den period under vilken gemenskapen deltar i finansieringen skjuts upp med ett år. Denna åtgärd utgör endast en del av de kontrollåtgärder inom garantisektionen vid EUGFJ som omfattas av punkt BI-360. 2 9 £o^ 4. 2. Period : ett år 5 UTGIFTER OCH INTÄKTER 5. 1. Obligatoriska utgifter 5. 2. Icke-differentierade anslag 6. TYP AV UTGIFT Bidrag som ett led i medfinansiering tillsammans med andra offentliga elles privata medel (se punkt 9. 1 för närmare beskrivning av utgifterna ). * <?$ 7. FINANSIELL INVERKAN 7. 1. Beräkning: Det har fastställts maximibelopp för medfinansiering från garantis^ EUGFJ 7. 2. Punktvis fördelning av kostnaderna för åtgärderna i milj ecu: Atagandebemyndiganden i milj ecu (nuvarande priser) Budgetår n (1996) n + 1 n + 2 n + 3 n + 4 Medfinansiering av utgifter som medlemsstaterna haft 24* Totalt 24 *Fördelningen för 1992 och 1993 per utgiftstyp (se 9. 1) var följande: Databehandlingsstrukturer: 36%, kontrollstrukturer: 24%, personal: 40% 7. 3. Förfallotid för åtagande-/betalningsbemyndiganden: Totalt n + 5 och följande år 24 24 n + 4 n + 5 och följande år Totalt 24 , Atagandebemyndiganden i milj ecu Budget år n (1996) n + 2 n + 1 n + 3 24 Atagande bemyndiganden Betalnings- bemyndiganden 29 18 6 n n+ 1 n + 2 n + 3 n + 4 n + 5 och följande år Totalt 24 24 8 ÅTGÄRDER FÖR FÖREBYGGANDE AV BEDRÄGERI - Särskilda kontrollåtgärder: Kontroll av stödberättigande utgifter som de nationella myndigheterna haft och av överensstämmelse mellan de anmälda utgifterna och räkenskapshandlingarna. Besök på platsen för att undersöka verifikationshandlingarna och fastställa arbetets utveckling eller i vilken utsträckning åtgärderna har genomförts. 9 UPPLYSNINGAR OM LÖNSAMHET 9. 1. Särskilda och kvantifierbara målsättningar, målgrupp: - Särskilda målsättningar: Anknytning till allmänna målsättningar. Följande typer av utgifter omfattas av åtgärden: Databehandlingsstrukturer: Värddator, installationskostnader, arbetsstationer, persondatorer, infrastruktur för nätverk (kablar, anslutningar osv), mjukvara, kostnader för att digitalisera topografiska kartor. inklusive Kontroll strukturer: Tryckning och utarbetande av register och deklarationer, ringar för identifikation av djur, apparat för att fästa ringarna, jordbruksfordon (t ex 4x4) och utrustning, utrustning för att mäta markarealer, kostnader för att informera jordbrukare. Personalkostnader: Utgifter för tillfällig personal som anställts för arbete i direkt samband med införandet av systemet eller av tjänstemän som är speciellt utvalda för detta arbete, systemerare, tekniker, programmerare, omkodare mm. Merparten av de tekniska och administrativa svårigheter som medlemsstaterna har stött på rör införandet av identifikationssystemet för arealer och djur. 30 i vilken Utgångsläget varierade starkt mellan medlemsstaterna beroende på utsträckning det omedelbart fanns upplysningar tillgängliga. Vissa medlemsstater kunde bygga upp sina identifikationssystem för jordbruksskiften på grundval av befintliga uppgifter från markregister eller tillförlitliga uppdaterade topografiska kartor medan andra har varit tvungna att upprätta ett system praktiskt taget från grunden. Tekniskt sett innebär införandet av ett system för identifikation av djur mindre problem. Det har dock varit problem med samordningen mellan de avdelningar som kontrollerar stödet och veterinäravdelningarna, vilket har försenat införandet av det integrerade systemet i flera medlemsstater. - Målgrupp: Mottagarna av gemenskapens finansiella bidrag är de nationella myndigheter som ansvarar för att kontrollera stödet på jordbruksområdet. 9. 2 Grund för åtgärden: - Behov av finansiellt subsidiaritetsprincipen: stöd från gemenskapen, särskilt med hänsyn till Stödet är motiverat med att det är nödvändigt att säkra gemenskapens finansiella intressen och att uppfylla behovet i de medlemsstater där införandet av det integrerade systemet betyder stora extrakostnader. - Val av stödform: * Fördelar i förhållande till möjliga alternativ (jämförbara fördelar): Gemenskapens finansiella stöd främjar åtgärder och är ett sätt att uppmuntra till nya initiativ. * Undersökning av liknande gemenskapsåtgärder eller nationella åtgärder: Åtgärden innefattar införandet av ett helt nytt system för administration och kontroll. Den kan inte jämföras med någon annan åtgärd på gemenskapsnivå eller på nationell nivå. * Sidoeffekter och multiplikatoreffekt: Gemenskapsstödet kommer att bidra (under en begränsad period) till införandet av det moderna administrations- och kontrollsystem som införs genom det (jordbruksgrödor och integrerade systemet. Utgifterna för stödsystemen 31 djurbidrag) som omfattas av det integrerade systemet utgör runt 50% av de utgifter som garanti sektionen vid EUGFJ har. Den totala medfinansiering som krävs från gemenskapen som en första investering för att upprätta detta helt nya kontrollsystem utgör mycket mindre än 1% av utgifterna för stödsystemet i fråga för ett enda år. Om man tar hänsyn till att kostnaden för den inledande investeringen proportionellt sett är mycket låg och det faktum att systemet måste användas under en lång tid är medfinansieringen mycket lönsam med tanke på de fördelar som det innebär i form av mer effektiv kontroll. - Huvudsakliga osäkerhetsfaktorer som skulle kunna påverka åtgärdens särskilda resultat: Osäkerhetsfaktorerna är bl a de tekniska problem som medlemsstaterna ställs inför och deras politiska vilja tillsammans med de finansiella problem de möter för att uppfylla bestämmelserna. 9. 3 Övervakning och utvärdering av åtgärden: - Resultatindikatorer. Från de uppgifter som medlemsstaterna lämnat in om kontroller som utförts och uppnådda resultat samt från inspektionsbesök som gjorts av kommissionens personal kan det dras ett antal slutsatser om det praktiska införandet av det integrerade systemet och om resultaten från kontrollerna. Det står klart att införandet av systemet under dess första år har inneburit problem i vissa medlemsstater. Ett stort antal ansökningar om arealstöd har till exempel fyllts i felaktigt och har varit tvungna att rättas till under 1993 (t ex på grund av fel vid identifikationen av jordbruksskiftcn, beräkning av andelen arealuttag osv) Inom djursektorn gjordes mindre förändringar i systemet och antalet uppgifter som innehöll felaktigheter var lågt. 1994, systemets andra användningsår, visade klara förbättringar. Situationen förväntas förbättras i framtiden eftersom jordbrukarna då har tillgång till förtryckta deklarationer och eftersom det i vissa medlemsstater är möjligt att lämna in datoriserade ansökningar via producentorganisationer. För inspektionsbesök på platsen har det fastställts att minst 5% av registren skall kontrolleras vad gäller arealstöd och 10% vad gäller djurbidrag. Gemenskapen utför i genomsnitt något över 7% faktiska kontroller vad gäller arealstöd. Även om motsvarande siffra för djurbidrag (17% under 1993) verkar ganska hög utförde vissa medlemsstater (särskilt Frankrike och Portugal) endast minimiantalet. Det 32 kan noteras att ett stigande antal register vad gäller arealstöd kontrolleras med hjälp av fjärrövervakning. Under 1993 kontrollerades 31% av ansökningarna med detta hjälpmedel. Under 1994 steg denna siffra till 40%. Procentandelen av ansökningar om arealstöd i vilka det ansökta beloppet minskades till följd av inspektioner på platsen uppgick till 2,2% under 1994. 0,7% av ansökningarna minskades utan straffpåföljd. 1% påfördes påföljder och 0,5% tillbakavisades helt. Under 1993 påfördes 0,8% av ansökningarna om arealstöd en påföljd eller tillbakavisades jämfört med 1% av ansökningarna om djurbidrag. Från detta kan man dra slutsatsen att de påföljder som infördes under det integrerade systemet har haft en förebyggande effekt och att kraven har uppfyllts i godtagbar utsträckning. - Hur och hur ofta utförs den planerade utvärderingen? Införandet av det integrerade systemet har noga övervakats av kommissionen. Diskussioner och kontrollbesök har genomförts minst en gång i kvartalet i varje medlemsstat. EUGFJ-kommittén har hållit tio en- eller tvådagarsmöten där man helt och hållet diskuterat införandet av systemet. Det har utarbetats en rapport till rådet med detaljerad information om upprättandet av systemet och slutsatser rörande systemets införande. Värdering av resultaten (i de fall en pågående åtgärd skall fortsätta eller förnyas) Eftersom det varit så många och stora tekniska och administrativa problem att lösa har alla medlemsstater haft svårigheter med att införa systemet i sin helhet inom den föreskrivna tidsfristen. Under rådande omständigheter bör det vara rimligt att anta att systemet är användbart om man får ytterligare ett år på sig att slutföra arbetet. 33 ISSN 1024-4506 KOM(96) 174 slutlig DOKUMENT SV 03 Katalognummer : CB-CO-96-184-SV-C ISBN 92-78-03038-4 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg ^


title: Smernica Rady č. 96/26/ES z 29. apríla 1996 o prístupe k povolaniu prevádzkovateľa cestnej nákladnej dopravy a prevádzkovateľa cestnej osobnej dopravy a o vzájomnom uznávaní diplomov, osvedčení a iných dokladov o formálnych kvalifikáciách s cieľom uľahčiť týmto prevádzkovateľom uplatňovanie slobody usadiť sa v oblasti vnútroštátnej a medzinárodnej dopravy

eurovoc_concepts:
access to a profession
carriage of goods
carriage of passengers
carrier
recognition of diplomas
right of establishment
road transport

formats: html pdf print

text: 06/zv. 2 SK Úradný vestník Európskej únie 285 31996L0026 L 124/1 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV 23. 5. 1996 SMERNICA RADY č. 96/26/ES z 29. apríla 1996 o prístupe k povolaniu prevádzkovateľa cestnej nákladnej dopravy a prevádzkovateľa cestnej osobnej dopravy a o vzájomnom uznávaní diplomov, osvedčení a iných dokladov o formálnych kvalifikáciách s cieľom uľahčiť týmto prevádzkovateľom uplatňovanie slobody usadiť sa v oblasti vnútroštátnej a medzinárodnej dopravy RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 75, so zreteľom na návrh Komisie (1), so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a sociálneho výbo- ru (2), konajúc v súlade s postupom stanoveným v článku 189c zmlu- vy (3), keďže smernica Rady 74/561/EHS z 12. novembra 1974 o prí- stupe k povolaniu prevádzkovateľa cestnej vnútroštátnej a medzi- národnej nákladnej dopravy (4), smernica Rady 74/562/EHS z 12. novembra 1974 o prístupe k povolaniu prevádzkovateľa cestnej dopra- vy (5) a smernica Rady 77/796/EHS z 12. decembra 1977 o vzá- jomnom uznávaní diplomov, osvedčení a iných dokladov o for- málnych kvalifikáciách prevádzkovateľov cestnej nákladnej a medzinárodnej vnútroštátnej osobnej (1) Ú. v. ES C 286, 14. 11. 1990, s. 4, a zmena a doplnenie predložené 16. decembra 1993. (2) Ú. v. ES C 339, 31. 12. 1991, s. 5, a Ú. v. ES C 295, 22. 10. 1994, s. 30. Stanovisko Európskeho parlamentu z 13. decembra 1991 (3) (Ú. v. ES C 13, 20. 1. 1992, s. 443) a 20. apríla 1994 (Ú. v. ES C 128, 9. 5. 1994, s. 136), spoločné stanovisko Rady z 8. decembra 1995 (Ú. v. ES C 356, 30. 12. 1995) a rozhodnutie Európskeho parlamentu z 28. marca 1996 (doteraz nezverejnené v úradnom vestníku). (4) Ú. v. ES L 308, 19. 11. 1974, s. 18. Smernica naposledy zmenená a doplnená nariadením (EHS) č. 3572/90 (Ú. v. ES L 353, 17. 12. 1990, s. 12). (5) Ú. v. ES L 308, 19. 11. 1974, s. 23. Smernica naposledy zmenená a doplnená nariadením (EHS) č. 3572/90 (Ú. v. ES L 353, 17. 12. 1990, s. 12). a osobnej dopravy, vrátane opatrení na účinné uplatňovanie ich práva usadiť sa (6) boli niekoľkokrát podstatným spôsobom dopl- nené a zmenené; keďže z dôvodu racionálnosti a zrozumiteľnosti by mali byť vyššie uvedené smernice zjednotené v jednom texte; keďže organizácia dopravného trhu je jedným z hlavných fakto- rov vykonávania spoločnej dopravnej politiky uvedenej v zmlu- ve; keďže prijatie opatrení zameraných na koordináciu podmienok prístupu k povolaniu prevádzkovateľov cestnej nákladnej a osob- nej dopravy (ďalej len „prevádzkovateľ cestnej dopravy“) pravde- podobne priaznivo ovplyvní uplatňovanie ich práva na slobodu usadiť sa; keďže je potrebné zabezpečiť zavedenie spoločných pravidiel prí- stupu k povolaniu prevádzkovateľa cestnej dopravy vo vnútro- štátnej a medzinárodnej doprave, aby sa zaručilo, že takí prevádz- kovatelia budú kvalifikovanejší, a tým prispejú k racionalizácii trhu, zvýšeniu kvality poskytovaných služieb v záujme užívate- ľov, prevádzkovateľov a hospodárstva ako celku, ako aj k bezpeč- nosti na cestách; keďže z toho dôvodu by pravidlá prístupu k povolaniu prevádz- kovateľa cestnej dopravy mali zahŕňať dobrú povesť, finančné postavenie a formálne kvalifikácie prevádzkovateľov; keďže však nie je potrebné zahrnúť do týchto pravidiel určité druhy dopravy, ktoré majú malý hospodársky význam; keďže od 1. januára 1993 je prístup na trh cezhraničnej náklad- spoločen- nej stva, na základe kvalitatívnych kritérií; systémom osvedčení dopravy, riadený (6) Ú. v. ES L 334, 24. 12. 1977, s. 37. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou 89/438/EHS (Ú. v. ES L 212, 22. 7. 1989, s. 101) a korigendom (Ú. v. ES L 298, 17. 10. 1989, s. 31). 286 SK Úradný vestník Európskej únie 06/zv. 2 keďže pokiaľ ide o požiadavku bezúhonnosti, je v záujme účinnej reorganizácie trhu potrebné umožniť prístup k výkonu povolania prevádzkovateľa cestnej dopravy žiadateľovi jedine pod podmien- kou, že nebol usvedčený z vážnych trestných činov vrátane prie- stupkov obchodnej povahy a ktorý nebol vyhlásený za nespôso- bilého k výkonu povolania, za jednotných podmienok a v súlade s predpismi vyhovujúcimi pre povolanie prevádzkovateľa cestnej dopravy; ide o požiadavku finančného postavenia, keďže pokiaľ je potrebné, najmä v záujme zabezpečenia rovnakého zaobchádza- nia s podnikmi v rôznych členských štátoch, stanoviť určité kri- tériá, ktoré musia spĺňať prevádzkovatelia cestnej dopravy; keďže vzhľadom na dobrú povesť a finančné postavenie by bolo vhodné uznať príslušné dokumenty vydané príslušným orgánom v štáte pôvodu prevádzkovateľa cestnej dopravy alebo štátu, z kto- rého prichádza, ako dostatočný dôkaz na to, aby mal prístup k príslušným činnostiam v hostiteľskom členskom štáte; keďže v súvislosti s požiadavkou formálnych kvalifikácií odpo- rúča sa ustanoviť, aby žiadateľ, ktorý chce vykonávať povolanie prevádzkovateľa cestnej dopravy, preukázal takú spôsobilosť úspešným absolvovaním písomnej skúšky, pričom členské štáty môžu žiadateľa zbaviť takejto povinnosti, ak poskytne dôkaz dostatočných praktických skúseností; keďže vzhľadom na formálne kvalifikácie musí byť osvedčenie vydané podľa ustanovení spoločenstva týkajúcich sa prístupu k povolaniu prevádzkovateľa cestnej dopravy uznané ako dosta- točný dôkaz pre hosťujúci členský štát; keďže by sa mal ustanoviť systém vzájomnej pomoci medzi člen- skými štátmi na účely uplatňovania tejto smernice; keďže táto smernica nesmie ovplyvniť záväzky členských štátov týkajúce sa konečných termínov vykonávania alebo uplatňovania smerníc uvedených v prílohe II, časť B, PRIJALA TÚTO SMERNICU: HLAVA I 2. Na účely tejto smernice: — „povolanie prevádzkovateľa cestnej nákladnej dopravy“ zna- mená činnosť akéhokoľvek podniku prepravujúceho za odplatu tovar prostredníctvom buď samostatného nákladného motorového vozidla, alebo jazdnej súpravy, — „povolanie prevádzkovateľa cestnej osobnej dopravy“ zna- mená činnosť akéhokoľvek podniku vykonávajúceho osobnú dopravu pre verejnosť alebo pre určité kategórie užívateľov za úhradu zo strany prepravovaných osôb alebo organizátora dopravy, pomocou motorových vozidiel konštruovaných a vybavených tak, aby boli vhodné na prepravu viac než deviatich osôb — vrátane vodiča — a určených na tento účel, — „podnik“ znamená akúkoľvek fyzickú alebo právnickú osobu, ziskovú alebo neziskovú, alebo akékoľvek združenie alebo skupinu osôb bez právnej subjektivity, ziskové alebo nezisko- vé, alebo akýkoľvek verejnoprávny orgán, či už má vlastnú právnu subjektivitu, alebo je závislý na orgáne, ktorý má takúto subjektivitu. Článok 2 1. Táto smernica sa nevzťahuje na podniky vykonávajúce povo- lanie prevádzkovateľa nákladnej cestnej dopravy pomocou vozi- diel, ktorých prípustné zaťaženie nepresahuje 3,5 tony, alebo povolená celková hmotnosť naloženého vozidla nepresahuje 6 ton. Členské štáty však môžu znížiť vyššieuvedené limity pre všetky alebo pre niektoré kategórie dopravných činností. 2. Členské štáty môžu po porade s Komisiou vyňať z pôsobnosti všetkých alebo niektorých ustanovení tejto smernice prevádzko- vateľov cestnej nákladnej dopravy pôsobiacich výhradne vo vnú- troštátnej doprave, ktorí majú len malý vplyv na dopravný trh z dôvodu: — charakteru prepravovaného tovaru, alebo Prístup k povolaniu prevádzkovateľa cestnej dopravy — krátkych prepravných vzdialeností. Článok 1 1. Prístup k povolaniu prevádzkovateľa cestnej nákladnej alebo osobnej dopravy sa spravuje právnymi predpismi prijatými člen- skými štátmi v súlade so spoločnými pravidlami obsiahnutými v tejto smernici. prípade V štáty na základe porady s Komisiou udeliť dočasnú výnimku. okolností môžu nepredvídaných členské 3. Členské štáty môžu po porade s Komisiou vyňať z pôsobnosti všetkých alebo niektorých ustanovení tejto smernice podniky osobnej zaoberajúce službami určitými výlučne sa v 06/zv. 2 SK Úradný vestník Európskej únie 287 doprave nekomerčnej povahy alebo ktorých hlavná činnosť je iná než prevádzkovateľ cestnej osobnej dopravy, pokiaľ ich dopravné činnosti majú len malý vplyv na dopravný trh. — platových a pracovných podmienok v povolaní, alebo Článok 3 — cestnej nákladnej alebo prípadne osobnej dopravy, najmä pravidiel týkajúcich sa doby jazdy a odpočinku vodiča, hmotnosti a rozmerov úžitkových vozidiel, bezpečno- sti na cestách a bezpečnosti vozidla. 1. Podnik, ktorý má záujem o povolanie prevádzkovateľa cestnej dopravy, má: a) byť bezúhonný; b) mať primeranú finančnú spoľahlivosť; c) spĺňať podmienku formálnych kvalifikácií. Ak je žiadateľ fyzickou osobou a nespĺňa požiadavku písmena c), príslušné orgány mu môžu napriek tomu umožniť zamestnať sa ako prevádzkovateľ cestnej dopravy za predpokladu, že uvede- ným orgánom uvedie inú osobu, ktorá spĺňa požiadavky písmen a) a c), ktorá nepretržite a účinne riadi dopravnú činnosť podni- ku. Ak žiadateľ nie je fyzickou osobou: — požiadavku písmena a) musí spĺňať osoba alebo osoby, ktoré nepretržite a účinne riadia dopravnú činnosť podniku. Člen- ské štáty môžu vyžadovať, aby aj iné osoby v podniku spĺňali túto požiadavku, — požiadavku písmena c) musí spĺňať osoba alebo osoby uve- dené v prvej zarážke. 2. Členské štáty určia podmienky, ktoré musia spĺňať podniky usadené na ich území, aby bola splnená požiadavka bezúhon- nosti. Zabezpečia, aby sa táto požiadavka nepovažovala za splnenú alebo jej plnenie za naďalej platné, ak fyzická osoba alebo osoby, ktoré sa považujú za vyhovujúce tejto podmienke podľa odseku 1: V prípadoch uvedených v písmenách a), b) a c) ostáva požiadavka bezúhonnosti nesplnená, pokiaľ sa na základe existujúcich prí- slušných vnútroštátnych opatrení nevykonalo rehabilitačné opa- trenie alebo akékoľvek iné opatrenie s rovnocenným účinkom. 3. a) Primeraná finančná spoľahlivosť znamená mať k dispozícii dostatočné zdroje na zabezpečenie vlastného začatia čin- nosti a vlastného riadenia podniku. b) Na účely posúdenia finančnej spoľahlivosti má príslušný orgán brať zreteľ na: ročnú účtovnú závierku podniku, ak existuje; dostupné finančné prostriedky vrátane hotovosti v banke, salda a úverov; akékoľvek aktíva vrátane majetku, ktoré môžu podniku poskytnúť záruku; náklady vrátane obstarávacích nákla- dov na vozidlá, prevádzkové zariadenia, dielne a vybavenie a prevádzkový kapitál. investičných nákladov alebo c) Podnik musí mať vlastné zdroje a rezervy minimálne: — 3 000 ECU na používané vozidlo alebo — 150 ECU na tonu maximálne povolenej hmotnosti cestných nákladných vozidiel používaných podnikom, alebo — 150 ECU na sedadlo vozidiel osobnej dopravy použí- vaných podnikom, podľa toho, ktorá suma je menšia. a) boli usvedčené zo spáchania závažných trestných činov, vrá- tane priestupkov obchodného charakteru, Členské štáty sa môžu odchýliť od požiadavky prvého pod- odseku v prípade dopravných podnikov, ktoré svoje činno- sti vykonávajú len na vnútroštátnom trhu. b) boli vyhlásené za nespôsobilé vykonávať povolanie prevádz- kovateľa cestnej nákladnej dopravy na základe akýchkoľvek platných pravidiel, c) boli usvedčené zo spáchania závažných opakovaných prie- stupkov proti platným pravidlám týkajúcim sa: d) Na účely písmen a), b) a c) môže príslušný orgán uznať ako dôkaz o finančnej spoľahlivosti potvrdenie alebo záruku danú bankou alebo inou vhodnou kvalifikovanou inštitú- ciou. Také potvrdenie alebo záruka môžu mať formu ban- kovej záruky alebo akéhokoľvek iného podobného pro- striedku. 288 SK Úradný vestník Európskej únie 06/zv. 2 e) Písmená b), c) a d) platia len pre podniky, ktoré majú od 1. januára 1990 podľa vnútroštátnych pravidiel povolené vykonávať činnosti prevádzkovateľa cestnej dopravy. 4. Podmienka týkajúca sa formálnych kvalifikácií zahŕňa schop- nosti preukázané zložením písomnej skúšky z predmetov stano- vených v prílohe I, ktorá môže mať formu výberu z viacerých možných odpovedí, organizovanej úradom alebo orgánom urče- ným na tento účel každým členským štátom. Členské štáty môžu urobiť výnimku zo skúšania u žiadateľa o povolanie prevádzkovateľa cestnej dopravy, ktorý preukáže aspoň päťročné praktické skúsenosti v dopravnom podni- kaní na manažérskej úrovni. Členské štáty môžu urobiť výnimku z vykonania skúšky u drži- teľov určitých vysokoškolských diplomov alebo držiteľov technic- kých diplomov, ktorí preukážu dostatočné znalosti predmetov uvedených v prílohe I, ktoré sú zároveň predmetmi zahrnutými v diplomoch. — 1. januárom 1986 pre Španielsko a Portugalsko, — 3. októbrom 1989 pre územie bývalej Nemeckej demokratic- kej republiky, boli oprávnené podľa vnútroštátnych predpisov v členskom štáte vykonávať povolanie buď prevádzkovateľa cestnej nákladnej alebo osobnej dopravy vo vnútroštátnej a/alebo medzinárodnej cestnej doprave, budú vyňaté z požiadavky predloženia dôkazu, že spĺ- ňajú ustanovenia článku 3. 2. Avšak tie fyzické osoby, ktoré: — po 31. decembri 1974 a pred 1. januárom 1978 pre Belgicko, Dánsko, Nemecko, Francúzsko, Írsko, Taliansko, Luxembur- sko, Holandsko a Spojené kráľovstvo, — po 31. decembri 1980 a pred 1. januárom 1984 pre Grécko, — po 31. decembri 1982 a pred 1. januárom 1986 pre Španiel- sko a Portugalsko, Ako dôkaz o formálnych kvalifikáciách sa musí predložiť osved- čenie vydané úradom alebo orgánom uvedeným v prvom podod- seku. — po 2. októbri 1989 a pred 1. januárom 1992 pre územie bývalej Nemeckej demokratickej republiky, Článok 4 činnosť po dobu maximálne Členské štáty stanovia okolnosti, za ktorých podnik cestnej dopravy môže, napriek ustanoveniam článku 3 ods. 1, dočasne jedného roku, vykonávať predĺženú na maximálne šesť mesiacov v odôvodnených mimoriadnych prípadoch pri smrti alebo fyzickej alebo právnej nespôsobilosti povolanie osoby prevádzkovateľa cestnej dopravy alebo fyzickej osoby, ktorá spĺňa požiadavky článku 3 ods. 1 písm. a) a c). vykonávajúcej fyzickej Príslušné orgány členských štátov však môžu na základe výnimky a v určitých osobitných prípadoch definitívne oprávniť osobu nespĺňajúcu podmienku formálnych kvalifikácií uvedenú v článku 3 ods. 1 písm. c) k prevádzkovaniu dopravného podniku za predpokladu, že táto osoba má aspoň trojročné praktické skúsenosti v každodennom riadení podniku. Článok 5 1. Podniky, ktoré predložia dôkaz, že pred: boli — oprávnené vykonávať povolanie prevádzkovateľa buď cestnej nákladnej alebo osobnej dopravy bez toho, aby podľa národ- ných predpisov predložili dôkaz o svojich formálnych kvali- fikáciách, alebo — určené priebežne a účinne riadiť dopravnú prevádzku podni- ku, musia spĺňať podmienku formálnych kvalifikácií uvedenú v článku 3 ods. 4 pred: — 1. januárom 1980 pre Belgicko, Dánsko, Nemecko, Francúz- sko, Írsko, Taliansko, Luxembursko, Holandsko a Spojené krá- ľovstvo, — 1. januárom 1986 pre Grécko, — 1. januárom 1988 pre Španielsko a Portugalsko, — 1. júlom 1992 pre územie bývalej Nemeckej demokratickej republiky. Rovnaká požiadavka platí v prípade uvedenom v treťom podod- seku článku 3 ods. 1 — 1. januárom 1978 pre Belgicko, Dánsko, Nemecko, Francúz- sko, Írsko, Taliansko, Luxembursko, Holandsko a Spojené krá- ľovstvo, Článok 6 — 1. januárom 1984 pre Grécko, 1. Rozhodnutia príslušných orgánov členských štátov podľa opa- trení prijatých na základe tejto smernice, ktoré majú za následok 06/zv. 2 SK Úradný vestník Európskej únie 289 zamietnutie žiadosti o prístup k povolaniu prevádzkovateľa cest nej nákladnej dopravy, uvedú dôvody, z ktorých vychádzajú. 2. Členské štáty zabezpečia, aby príslušné orgány odobrali opráv- nenie k výkonu povolania prevádzkovateľa cestnej dopravy, ak zistia, že prestali spĺňať ustanovenia článku 3 ods. 1 písm. a), b) alebo c). V tomto prípade však poskytnú dostatočnú lehotu na nápravu. 3. Vzhľadom na rozhodnutia uvedené v odsekoch 1 a 2 členské štáty zabezpečia, aby podniky, ktorých sa týka táto smernica, mohli brániť svoje záujmy vhodnými prostriedkami. Článok 7 1. Ak prevádzkovatelia cestnej dopravy, ktorí nemajú bydlisko alebo sídlo v dotknutom štáte, závažne alebo opakovane menej závažným spôsobom porušili právne predpisy o cestnej náklad- nej alebo osobnej doprave, za ktoré možno odobrať oprávnenie k výkonu povolania prevádzkovateľa cestnej dopravy, členské štáty poskytnú členskému štátu, v ktorom je taký prevádzkovateľ cestnej dopravy usadený, všetky informácie týkajúce sa týchto činov a pokút, ktoré uložili. 2. Ak členský štát odoberie oprávnenie vykonávať povolanie pre- vádzkovateľa medzinárodnej cestnej dopravy, informuje Komisiu, ktorá túto informáciu poskytne príslušným členským štátom. 3. Členské štáty si navzájom poskytnú pomoc pri uplatňovaní tejto smernice. prevádzkovateľa cestnej dopravy ako postačujúci doklad bez- úhonnosti alebo žiadneho predchádzajúceho konkurzu výpis z trestného registra, alebo pokiaľ takýto výpis nie je, rovnocenný doklad vydaný príslušnými súdnymi alebo správnymi orgánmi v štáte pôvodu prevádzkovateľa cestnej dopravy alebo štátu, z kto- rého prichádza, pokiaľ preukáže, že boli tieto požiadavky splnené. 3. Ak hostiteľský členský štát požaduje od svojich štátnych prí- slušníkov splnenie požiadavky bezúhonnosti a preukáže, že tieto požiadavky nie je možné uspokojiť na základe dokladov uvede- ných v odseku 2, prijme ako postačujúci doklad od štátnych prí- slušníkov ostatných členských štátov osvedčenie vydané prísluš- ným súdnym alebo správnym orgánom štátu pôvodu alebo štátu, odkiaľ cudzí štátny príslušník prichádza, v ktorom je uvedené, že príslušné požiadavky boli splnené. Takéto osvedčenie sa má vzťa- hovať na špecifické údaje považované v hostiteľskom štáte za dôležité. 4. Ak štát pôvodu alebo štát, odkiaľ cudzí štátny príslušník pri- chádza, nevydáva dokument požadovaný podľa odsekov 2 a 3, môže byť tento dokument nahradený prísahou alebo čestným vyhlásením príslušnej osoby pred príslušným súdnym alebo správnym orgánom alebo, ak je to vhodné, pred notárom v štáte pôvodu tej osoby, alebo štáte, z ktorého prichádza; taký orgán alebo notár vydá osvedčenie potvrdzujúce pravosť prísahy alebo čestného vyhlásenia. Vyhlásenie o tom, že neexistuje záznam o predchádzajúcom konkurze, môže byť urobené pred príslušnou stavovskou organizáciou v tom istom štáte. 5. Dokumenty vydané v súlade s odsekmi 2 a 3 nebudú akcep- tované, ak sú pri predložení staršie ako tri mesiace od dátumu ich vydania. Táto podmienka platí tiež pre vyhlásenia podľa odseku 4. HLAVA II Článok 9 Vzájomné uznávanie diplomov, osvedčení a iných dokladov o formálnych kvalifikáciách Článok 8 1. Členské štáty vzhľadom na činnosti uvedené v tejto smernici prijmú opatrenia definované v tejto smernici vzťahujúce sa na usa- denie sa fyzických osôb a podnikov uvedených v hlave I všeobec- ného programu o odstránení obmedzení slobody usadiť sa (1) na svojom území. 2. Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia odsekov 3 a 4, hosti- teľský členský štát uzná na účely prístupu k povolaniu (1) Ú. v. ES L 2, 15. 1. 1962, s. 36/62. 1. Ak sa v hostiteľskom členskom štáte vyžaduje osvedčenie ako dôkaz o finančnej spôsobilosti, tento štát považuje príslušné osvedčenia vydané bankami v štáte pôvodu alebo predchádzajú- ceho pobytu alebo vydané inými finančnými inštitúciami urče- nými v tejto zemi za rovnocenné s osvedčeniami vyda- nými na jeho vlastnom území. 2. Ak členský štát ukladá svojim vlastným štátnym príslušníkom určité požiadavky týkajúce sa finančnej spoľahlivosti a tieto požia- davky nie je možné preukázať na základe doklad uvedených v odseku 1, tento štát uzná u štátnych príslušníkov iných člen- ských štátov ako postačujúci doklad osvedčenie vydané prísluš- ným správnym orgánom štátu pôvodu alebo štátu, odkiaľ cudzí štátny príslušník prichádza, ktoré osvedčuje, že sú tieto požia- davky splnené. Takéto osvedčenie sa vzťahuje na špecifické údaje považované v hostiteľskom štáte za dôležité. 290 SK Úradný vestník Európskej únie 06/zv. 2 Článok 10 Článok 12 1. Od 1. januára 1990 uznajú členské štáty ako dostatočný doklad o formálnych kvalifikáciách osvedčenia uvedené v štvrtom pododseku článku 3 ods. 4, ktoré boli vydané iným členským štá- tom. Články 8 až 11 platia tiež pre štátnych príslušníkov členských štátov, ktorí podľa nariadenia Rady (EHS) č. 1612/68 z 15. októbra 1968 o slobode pohybu pracovníkov v rámci spoločenstva (1) prevádzkovali činnosť prevádzkovateľa cestnej nákladnej alebo osobnej dopravy ako zamestnanci. 2. Vzhľadom na podniky, ktoré boli oprávnené pred 1. januárom 1981 v Grécku alebo pred 1. januárom 1975 v iných členských štátoch podľa vnútroštátnych predpisov vykonávať povolanie pre- vádzkovateľa cestnej nákladnej alebo osobnej vnútroštátnej a/alebo medzinárodnej dopravy a pokiaľ sú také príslušné pod- niky spoločnosťami alebo firmami v zmysle článku 58 zmluvy, členské štáty ako dostatočný dôkaz formálnych kvalifikácií akcep- tujú osvedčenia, v ktorých sa uvádza, že príslušné činnosti sa v členskom štáte skutočne vykonávali po dobu troch rokov. Táto činnosť nesmie byť pozastavená na obdobie dlhšiu než päť rokov pred vydaním osvedčenia. Článok 13 1. Členské štáty prijmú, po porade s Komisiou, opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou najneskôr k dátumom uvedeným v prílohe II, časť B. 2. Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsob- nosti tejto smernice. Pokiaľ ide o právnickú osobu, osvedčenie, ktoré uvádza, že čin- nosti boli skutočne vykonávané, sa vydá pre jednu z fyzických osôb, ktorá skutočne zodpovedá za túto činnosť v podniku. Článok 14 3. Osvedčenia vydané prevádzkovateľom cestnej dopravy pred 1. januárom 1990 ako dôkaz ich formálnych kvalifikácií podľa usta- novení platných do tohto dátumu sa považujú za rovnocenné osvedčeniam vydaným podľa ustanovení tejto smernice. Smernice uvedené v prílohe II časti A sa týmto zrušujú, čím nie sú dotknuté záväzky členských štátov týkajúce sa lehôt na vykonanie alebo uplatňovanie stanovené v prílohe II, časť B. Odkazy na zrušené smernice sa považujú za odkazy na túto smernicu a vykladajú sa v súlade s korelačnou tabuľkou uvedenou v prílohe III. HLAVA III Záverečné ustanovenia Článok 11 Článok 15 Táto smernica je adresovaná členským štátom. V Luxemburgu 29. apríla 1996 Členské štáty určia úrady a orgány príslušné vydávať dokumenty uvedené v článku 8 ods. 2 a článku 9 a osvedčenie uvedené v článku 10 ods. 2. Bezodkladne o tom informujú ostatné členské štáty a Komisiu. Za Radu predseda W. LUCHETTI (1) Ú. v. ES L 257, 19. 10. 1968, zmenené (Ú. v. ES L 245,26. 8. 1992,s. 1). doplnené a s. 2. Nariadenie naposledy 2434/92 nariadením (EHS) č. 06/zv. 2 SK Úradný vestník Európskej únie 291 PRÍLOHA I ZOZNAM PREDMETOV UVEDENÝCH V ČLÁNKU 3 ODS. 4 Znalosti, ktoré sa berú do úvahy pri oficiálnom uznávaní formálnych kvalifikácií, musia obsahovať minimálne pred- mety uvedené nižšie. Tieto musia byť podrobne popísané a vypracované alebo odsúhlasené príslušnými vnútroštát- nymi orgánmi. Musia byť navrhnuté tak, aby ich pochopili osoby, ktorých vzdelanie zodpovedá úrovni bežne dosiah- nutej pri ukončení školskej dochádzky. A. PREDMETY, KTORÝCH ZNALOSTI SA VY ADUJÚ OD PREVÁDZKOVATEĽOV CESTNEJ DOPRAVY VYKONÁVAJÚCICH VÝHRADNE VNÚTROŠTÁTNU DOPRAVU Právo Prvky občianskeho, obchodného, sociálneho a finančného práva, potrebné na výkon povolania, so zvláštnym dôrazom na: — zmluvy vo všeobecnosti; — prepravné zmluvy so zvláštnym zreteľom na zodpovednosť prevádzkovateľa cestnej dopravy (charakter a obmedzenia); — obchodné spoločnosti; — účtovné knihy; — predpisy riadiace prácu, sociálne zabezpečenie; — daňové systémy. 1. Prevádzkovateľ cestnej nákladnej dopravy a) Obchodné a finančné riadenie podnikov — metódy platenia a financovania; — náklady; — cenové a prepravné podmienky; — obchodné účty; — poistenie; — fakturovanie; — dopravné agentúry; — techniky riadenia; — marketing. b) Prístup na trh — ustanovenia týkajúce sa prístupu k povolaniu a jeho vykonávania; — dopravné dokumenty. c) Technické normy a aspekty prevádzky — hmotnosť a rozmery vozidiel; — výber vozidla; — typové schválenie a registrácia; — normy údržby vozidla; — nakladanie a vykladanie vozidiel; — preprava nebezpečného tovaru; — preprava potravín; — dôležité zásady z oblasti ochrany životného prostredia vzhľadom na používanie a údržbu motoro- vých vozidiel. 292 SK Úradný vestník Európskej únie 06/zv. 2 d) Bezpečnosť na cestách — zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia týkajúce sa premávky; — bezpečnosť premávky; — predchádzanie nehodám a postup v prípade nehody. 2. Prevádzkovateľ cestnej osobnej dopravy a) Obchodné a finančné riadenie podnikov — metódy platenia a financovania; — náklady; — systém cestovného, cien a prepravných podmienok; — obchodné účty; — poistenie; — fakturovanie; — dopravné agentúry; — techniky riadenia; — marketing. b) Regulácia služieb osobnej cestnej dopravy — započatie prepravných služieb a plány prepravy; — podmienky plnenia prepravných služieb; — ustanovenia týkajúce sa prístupu k povolaniu a jeho vykonávania; — dopravné dokumenty. c) Technické normy a aspekty prevádzky — výber vozidla; — typové schválenie a registrácia; — normy údržby vozidla; — dôležité zásady z oblasti ochrany životného prostredia vzhľadom na používanie a údržbu motoro- vých vozidiel. d) Bezpečnosť na cestách — zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia týkajúce sa premávky; — bezpečnosť premávky; — zemepisné znalosti trás; — predchádzanie nehodám a postup v prípade nehody. B. PREDMETY, KTORÝCH ZNALOSŤ SA VY ADUJE OD PREVÁDZKOVATEĽOV CESTNEJ DOPRAVY, KTORÍ ZAMÝŠĽAJÚ VYKONÁVAŤ MEDZINÁRODNÚ DOPRAVU Právo — znalosti uvedené v A; — ustanovenia týkajúce sa buď cestnej nákladnej alebo osobnej dopravy medzi členskými štátmi a medzi spo- ločenstvom a nečlenskými štátmi, vyplývajúce z vnútroštátneho práva, noriem spoločenstva, medzinárod- ných dohovorov a dohôd; — colná prax a iné formálne požiadavky týkajúce sa dopravných kontrol; — hlavné predpisy v cestnej premávke v členských štátoch. 06/zv. 2 SK Úradný vestník Európskej únie 293 PRÍLOHA II ČASŤ A ZRUŠENÉ SMERNICE (uvedené v článku 14) — smernica 74/561/EHS — smernica 74/562/EHS — smernica 77/796/EHS a ich nasledovné zmeny a doplnenia: — smernica 80/1178/EHS — smernica 80/1179/EHS — smernica 80/1180/EHS — smernica 85/578/EHS — smernica 85/579/EHS — smernica 89/438/EHS — nariadenie (EHS) č. 3572/90: len články 1 a 2. ČASŤ B Smernica Konečný termín vykonávania alebo uplatňovania 74/561/EHS (Ú. v. ES L 308, 19. 11. 1974, s. 18) 80/1178/EHS (Ú. v. ES L 350, 23. 12. 1980, s. 41) 85/578/EHS (Ú. v. ES L 372, 31. 12. 1985, s. 34) 89/438/EHS (Ú. v. ES L 212, 22. 7. 1989, s. 101) 74/562/EHS (Ú. v. ES L 308, 19. 11. 1974, s. 23) 80/1179/EHS (Ú. v. ES L 350, 23. 12. 1980, s. 42) 85/579/EHS (Ú. v. ES L 372, 31. 12. 1985, s. 35) 89/438/EHS (Ú. v. ES L 212, 22. 7. 1989, s. 101) 77/796/EHS (Ú. v. ES L 334, 24. 12. 1977, s. 37) 80/1180/EHS (Ú. v. ES L 350, 23. 12. 1980, s. 43) 89/438/EHS (Ú. v. ES L 212, 22. 7. 1989, s. 101) 1. januára 1977 1. januára 1978 1. januára 1981 1. januára 1986 1. januára 1990 1. januára 1977 1. januára 1978 1. januára 1981 1. januára 1986 1. januára 1990 1. januára 1979 1. januára 1981 1. januára 1990 294 SK Úradný vestník Európskej únie 06/zv. 2 PRÍLOHA III KORELAČNÁ TABUĽKA Smernica 74/561/EHS Smernica 74/562/EHS Smernica 89/438/EHS Smernica 77/796/EHS Táto smernica článok 1 ods. 1 článok 1 ods. 1 článok 1 ods. 2 prvá zarážka — — článok 1 ods. 2 prvá zarážka článok 1 ods. 2 druhá zarážka článok 1 ods. 2 druhá zarážka článok 2 ods. 1, 2 — — článok 3 článok 4 článok 5 článok 6 článok 6a článok 7 — — — článok 1 ods. 3 článok 2 článok 3 článok 4 článok 5 článok 5a článok 6 — — — článok 1 ods. 1 článok 1 ods. 2 prvá zarážka článok 1 ods. 2 druhá zarážka článok 1 ods. 2 tretia zarážka článok 2 ods. 1, 2 článok 2 ods. 3 článok 3 článok 4 článok 5 článok 6 článok 7 — článok 1 ods. 1 článok 8 ods. 1 článok 3 článok 4 článok 8 ods. 2 článok 9 článok 5 ods. 1 článok 10 ods. 1 článok 5 ods. 2 článok 10 ods. 2 článok 4 článok 10 ods. 3 článok 6 článok 1 ods. 2 článok 5 článok 8 článok 7 príloha bod A. 1 príloha bod A. 1 príloha bod A. 2,3,4, 5 — — príloha bod A. 2,3,4, 5 príloha bod B príloha bod B — — — — — — — — — — — — článok 11 článok 12 článok 13 článok 14 článok 15 príloha I bod A (právo) príloha I bod A. 1 písm. a), b), c), d) príloha I bod A. 2 písm. a), b), c), d) príloha I bod B príloha II časť A príloha II časť B príloha III