title: Komission kertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille markkinahintaisen bruttokansantulon muodostamisesta annetun direktiivin soveltamisesta

eurovoc_concepts:
evaluation of resources
gross national product
market prices
national accounts
statistics

text: 'V A ^ M-fc -Ä- à" •ft EUROOPAN YH1LISÖJLN KOMISSIO Bryssel, 27. 03. 1996 KOM(96)124 lopull. KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE MARKKINAHINTAISEN BRUTTOKANSANTULON MUODOSTAMISESTA ANNETUN DIREKTIIVIN SOVELTAMISESTA I. Johdanto Bruttokansantuloa (BKTL) koskevassa direktiivissä (neuvoston direktiivi 89/130/ETY, Euratom, annettu 13 päivänä helmikuuta 1989) on säädetty menettelytavoista, joilla edistetään jäsenvaltioiden bruttokansantuloa koskevien arvioiden vertailtavuuden, luotettavuuden ja kattavuuden vahvistamista sekä tarvittaessa niiden parantamista. BKTL-direktiivissä säädetyt menettelytavat seurasivat Euroopan yhteisöjen neljännen oman varan (ns. BKTL-varat) luontia. Tässä kertomuksessa esitetään yleiskatsaus edistymiseen, jota komissio ja BKTL-komitea ovat saavuttaneet BKTL-direktiivin hyväksymisen jälkeen. Tämä asiakirja on laadittu vastauksena neuvoston julistukseen, joka on annettu Euroopan yhteisöjen omista varoista 31 lokakuuta 1994 tehdyn neuvoston päätöksen 94/728/EY, Euratom, 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Itse BKTL-direktiivin 7 artiklassa todetaan, että erityistä huomiota on kiinnitettävä BKTL-arvioiden kattavuuden vahvistamiseen ja parantamiseen. Tämä koskee erityisesti kattavuutta niin sanotun kätketyn talouden osalta. Kattavuus on siten ollut BKTL- komitean työssä tärkeällä sijalla. Tähän mennessä tehdyn työn merkittävä saavutus on kattavuutta koskeva komission päätös (94/168/EY, Euratom, 22 helmikuuta 1994). Tätä painostusta heijastaa tämän kertomuksen jäsentely: 2 osassa annetaan yhteenveto keskeisimmästä kattavuutta koskevasta työstä. Niin sanotuissa yleisissä kysymyksissä ja maakohtaisissa asioissa saavutettua edistymistä kuvataan 3 osassa. Päätelmät esitetään 4 osassa. Tässä kertomuksessa keskitytään kansantalouden ja parantamiseen vuoden 1994 lopussa unioniin kuuluneiden 12 jäsenvaltion osalla. Tammikuun 1. päivänä 1995 liittyneiden uusien jäsenvaltioiden (Itävalta, Suomi ja Ruotsi) BKTL-arvioita käsitellään ensimmäistä kertaa vuoden 1996 aikana. Tämä koskee Euroopan talousalueen perustamissopimuksen allekirjoittajina myös Norjaa ja Islantia. tilinpidon vahvistamiseen Komissio on nimennyt joukon kysymyksiä, jotka se on virallisesti kirjannut jäsenvaltioita koskevina varauksina. Näissä varauksissa nimetään BKTL:n laskeiitamenettelyn osia, joissa tarvitaan lisää työtä tilastojen tarkistamiseksi ja tarvittaessa niiden parantamiseksi. Tärkeimpänä näistä varauksista on kunkin maan BKTL-arvioiden kattavuutta koskeva varaus. Lisäksi on joukko yleisiä varauksia (aiheita, joiden osalta kaikissa jäsenvaltioissa tarvitaan lisää tarkistuksia ja parannuksia) sekä joukko maakohtaisia varauksia. A 2. Ka Havu us tunnistamaan paras mahdollinen Ennen helmikuussa 1994 tehtyä kattavuutta koskevaa komission päätöstä pyrittiin voimakkaasti vaikeaan kysymykseen. Päätöksessä jäsenvaltioita edellytetään antamaan kertomukset neljästä kattavuuden osa-alueesta vuoden 1994 kesäkuuhun mennessä ja joissain tapauksissa tekemään mittavaa tutkimustyötä näiden kertomusten tueksi. Nämä neljä kertomusta olivat seuraavat: lähestymistapa tähän yksityiskohtainen kuvaus kaikista eksplisiittisistä ja implisiittisistä tarkistuksista, joita jäsenvaltiot jo tekevät BKTL-lukujen kattavuuden varmistamiseksi; kertomus työllisyystietojen käyttöä BKTL-arvioiden vahvistamisessa koskevan erityistutkimuksen tuloksista; yksityiskohtainen kuvaus tilinpitoon ja tarvittaessa parannusehdotuksia; luontoisetujen ja palkkioiden sisällyttämisestä kertomus mahdollisuudesta kansantalouden tilinpidon kattavuuden parantamiseksi. käyttää • veroviranomaisten valvontatietoja Näistä saatiin seuraavat keskeiset päätelmät: Kunkin jäsenvaltion BKTL-arvioiden kattavuuden varmistamiseksi jo nyt tehtävien laskelmien ja tarkistusten osalta oli selvää, että kattavuuden vuoksi tehtyjen tarkistusten ja laskelmien tarpeellisuutta ja soveltuvuutta voitaisiin arvioida ainoastaan suhteessa perusti lastojen laatuun ja käytettyihin yleisiin menetelmiin. Kaikkien jäsenvaltioiden arviot eivät perustu laadultaan hyviin tietolähteisiin talouden kaikilta osilta. Useissa jäsenvaltioissa ei esimerkiksi ole hyviä tilastoja kaikista palveluista, ja joissakin maissa ei ole laadultaan hyviä yritysrekistereitä, tai näissä maissa ei tehdä kansantalouden tilinpitojärjestelmälle ominaisia tietojen vastaavuuden tarkistuksia niin laajalti kuin olisi mahdollista. Useimmilla tässä tilanteessa olevilla jäsenvaltioilla on jo nyt käytännön suunnitelmia tilanteen korjaamiseksi lähitulevaisuudessa. Monilla yhteisön aloitteilla, erityisesti neuvoston asetuksella yritysrekistereistä (93/2186/LY, Euratom, 22 heinäkuuta 1993), tuetaan jäsenvaltioiden ponnisteluja yritysrekisterien ja palvelualan tilastojen osalta. Lisäksi kaikki jäsenvaltiot eivät tee eksplisiittisiä tarkistuksia petoksen varalta (väärien tietojen tarkoituksellinen toimittaminen viranomaisille) rakennusalan ulkopuolella, ja käytetyt menetelmät vaihtelevat lähes kaikissa jäsenvaltioissa. suuresti. Lisätyötä on tehtävä BKTL:n tarkistamiseksi käytettyjen työllisyystietojen osalta nykytilaa voidaan täysin arvioida vain maakohtaisesti. Joissain maissa työllisyystietojen käyttö antoi lisävakuuden olemassa oleville BKTL-arvioille. Toisissa maissa taas viesti ei ollut näin selkeä. Yksi yleinen päätelmä on kuitenkin se, että tämän toiminnan tulokset olisi otettava BKTL- arvioiden osaksi, kun kussakin maassa seuraavan kerran toteutetaan kansantalouden tilinpidon yleinen tarkistus. Yleiset tarkistukset liittyvät EKT:n uuden laitoksen käyttöön ottoon ("EKT-95"; EKT on kaikessa tässä työssä käytettävien kansantalouden tilinpidon ohjeiden kokoelma), mikä tapahtuu seuraavien lähivuosien aikana kussakin maassa. Tulosten yhteensovittamiselle asetettu aikaraja on lokakuu 1998. Luontoisetujen ja palkkioiden sisällyttämisen kohdalla keskeinen päätelmä oli, että jäsenvaltioiden välillä on huomattavia eroja näiden tarkistusten laajuudessa. Nämä erot heijastavat verosääntöjen tulon merkityksen eroja jäsenvaltioiden välillä ja eroja tilinpidon ohjeiden (KKT) tulkinnassa. Jäsenvaltioiden välillä on kuitenkin myös joitakin perusteettomia eroja. Tämän vuoksi lisätyötä tarvitaan joissain jäsenvaltioissa. -asetusten eroja, tällaisen ja käyttää tietoja BKTL-arvioiden verovalvonnan tarve tietojen käyttöön tällaisten joita on käytettävissä petoksen varalta. Tämä kattavuuden Mahdollisuudesta riippuu muista parantamiseksi oli selvää, että mahdollisuuksista, taas vaihtelee jäsenvaltiosta ja elinkeinoalasta toiseen. Oli myös selvää, että vaikka jotkin maat voivat käyttää verovalvonnan tietoja ja vaihtelevissa määrin myös näin tekevät, kaikissa maissa tämä ei ole mahdollista, joko tietojen luottamuksellisuuden vuoksi tai sen vuoksi, että tiedot eivät ole luonteeltaan satunnaisia, jolloin sen tilastollinen käyttäminen on mahdotonta. lähestymistapaa kattavuutta koskevan Komissio käyttää kahta työn saattamiseksi loppuun. Se tekee kahdenvälistä työtä vuorollaan kunkin jäsenvaltion kanssa niitä koskevissa kysymyksissä, jotka ilmenivät edellä mainituissa kertomuksissa. Vuoden 1996 vierailut jäsenvaltioihin on järjestetty niin, että niiden yhteydessä voidaan neuvotella vielä tehtävää työtä koskevista yksityiskohtaisista suunnitelmista, joiden avulla voidaan varmistaa, että tämä työ saadaan vietyä loppuun. Komissio on myös perustanut neljä BKTL-komiteaa tukevaa työryhmää, joiden kohteena ovat ne päätöksen mukaisista kertomuksista ilmenneet, lisätutkimuksia vaativat aiheet, jotka koskevat kaikkia maita. Nämä työryhmät neuvovat komissiota ja tätä kautta BKTL- komiteaa rakennus- ja jakelualalla käytettävistä parhaista mahdollisista menetelmistä, kotitalouksien Intrastat- järjestelmän mukaisesti. Kaikki neljä työryhmää jättävät kertomuksensa kesäkuuhun 1996 mennessä. taloustutkimuksista sekä viennin ja tuonnin arvioimisesta Kattavuutta ja komission sitä koskeviin jäsenvaltioiden BKTL-arvioihin liittyvien varausten purkamista käsittelevä kesken oleva työ on ennakoitu saatettavan päätökseen lokakuussa 1998. Täydellisempi kuvaus kattavuutta koskevan päätöksen jälkeen tehdystä työstä ja tähän mennessä tehdyistä päätelmistä on tämän kertomuksen liitteessä A. 3 Yleiset ja maakohtaiset kysymykset Komissio on myös ponnistellut voimakkaasti vertailtavuuden, luotettavuuden (kaikkia maita koskevien) kysymysten ja monien maakohtaisten kysymysten osalta. jäsenvaltioiden BKTL-arvioiden täydellisyyden vahvistamiseksi useiden yleisten ja 3 Jäsenvaltioiden kannalta tärkeimmiksi nimetyt yleiset kysymykset ovat seuraavat: taloudellisen alueen määrittely verojen ja tukien kirjaaminen asumispalveluja koskevien arvioiden vertailtavuus ja luotettavuus välituotekäytön ja loppukäytön rajatapauksia koskevien arvioiden vertailtavuus rahoituslaitosten toiminnan kattavuus ja kirjaaminen julkista hallintoa ja voittoa tavoittelemattomia yhteisöjä koskevien arvioiden laatu maatalousarvioiden kattavuus BKT:sta BKTL:oon siirtymistä koskevien arvioiden laatu arvonlisäveroa BKTL:n osatekijänä koskevien arvioiden kattavuus Kaikissa näissä yleisissä kysymyksissä on edistytty. Joidenkin osalta nyt on käytettävissä luotettavien ja kattavien arvioiden vaatima perusta, ja BKTL:oon on jo tehty joitakin tarkistuksia. Toisten osalta komissio kerää parhaillaan erittäin yksityiskohtaisia tietoja, joita tarvitaan korjaavien toimien määrittämiseksi. Jäljempänä hahmotellaan tämänhetkinen lilanne kunkin yleisen kysymyksen osalta. Yksityiskohtaisempaa tietoa kustakin kysymyksestä on liitteessä A. Taloudelliset alueet, joilta BKTL on ilmoitettava BKTL-varoja varten, määriteltiin komission vuonna 1991 tekemässä päätöksessä. työ jäsenvaltioiden verojen Käsitteellinen tukien kirjaamisen vertailtavuuden varmistamiseksi saatettiin päätökseen kolmen komission päätöksen julkaisulla vuonna 1993. Työtä tarvitaan yhä uusien määräysten noudattamisen varmistamiseksi käytännössä joidenkin jäsenvaltioiden osalta. ja Asumispalvelulta koskevien arvioiden vertailtavuuden ja luotettavuuden varmistamiseksi tehtiin vuonna 1995 komission päätös. Jäsenvaltioiden on annettava BKTL-arviot, jotka on laadittu yhteistä ja objektiivista metodologiaa käyttäen, lokakuuhun 1996 mennessä. Käytännössä joillekin maille täytynee myöntää poikkeus, jotta ne voisivat viedä työn päätökseen lokakuuhun 1997 mennessä. Välituotekäytön ja loppukäytön rajatapauksia ja rahoituslaitoksia koskevien arvioiden vertailtavuutta ja luotettavuutta parannetaan laajojen kyselyiden avulla, joilla haetaan erittäin yksityiskohtaisia tietoja. Vuonna 1996 annetaan kertomukset, joissa kuvataan jäsenvaltioissa mahdollisesti tarvittavat parannukset. Julkisen hallinnon ja voittoa tavoittelemattomien yhteisöjen sekä maatalouden osalta keskeisimmät kysymykset nimeäviä asiakirjoja käsiteltiin BKTL-komiteassa vuonna 1994. Tämän jälkeen muut tärkeämmät työt, esimerkiksi kattavuuskysymykset, ovat olleet etusijalla, mutta näihin kysymyksiin palataan vuonna 1996. BKTrsta BKTL:oon siirtymisiä koskevien tietojen vertailtavuus ja luotettavuus on ollut monien BKTL-komiteallc jätettyjen kertomusten aiheena. Kahdenvälisiä keskusteluja on käyty kunkin jäsenvaltion kanssa, ja parannusta vaalivista kohdista tehtyä luetteloa käytetään seurantatoimissa. On todettu merkittävä vaikeus, joka koski sijoitusrahastojen toiminnan kirjaamista. Erityisen työryhmän työhön pohjautuva komission ehdotus näiden rahastojen yleisestä käsittelystä esitetään BKTL-komitealle maaliskuussa 1996. BKTL-komitea on käsitellyt perinpohjaisesti BKTL:n alv-osuutta koskevia arvioita, erityisesti eroja, joita on veroviranomaisten keräämien alv-määrien ja kansantalouden tilinpidon mukaisten teoreettisten määrien välillä. Eri maiden alv:n huomioimiseksi lähestymistapojen mahdollisia kansatalouden vaikutusta BKTL:oon arvioidaan kahdenvälisissä neuvotteluissa vuonna 1996. tilinpidoissaan käyttämien erilaisten Kaikkia yleisiä kysymyksiä koskeva on ennakoitu saatettavan päätökseen työ lokakuussa 1997, vaikka asumisen osalta tuloksia odotetaankin jo syyskuussa 1996. Jotkin maat saattavat käytännössä tarvita poikkeuksia, jotta ne voisivat saattaa osan työstä päätökseen lokakuuhun 1998 mennessä. Olisi myös huomattava, että EKT:n uuden laitoksen ("EKT-95") käyttöön otto aiheuttaa muutoksia jäsenvaltioiden BKTL-arvioihin. Luonnoksessa neuvoston EKT-95:tä koskevaksi asetukseksi (8 art. 3 kohta), jonka neuvosto on jo hiljattain hyväksynyt ja joka todennäköisesti annetaan pian, edellytetään, että BKTL-komitea määrittelee vuoden 1996 loppuun mennessä menetelmät, joilla EKT-95:tä käyttäen lasketut BKTL-arviot voidaan muuntaa nykyisen EKT:n mukaisiksi arvioiksi. Tämä on yhä tarpeen omien varojen vuoksi. Alustava kertomus siitä, miten ja miltä osin EKT-95 vaikuttaa BKTL-arvioihin, esitettiin BKTL-komitean kokoukselle lokakuussa 1995. BKTL:n kannalta merkittävien maakohtaisten kysymysten osalta voidaan myös havaita seuraava huomattavaa tiivistelmä: edistymistä. Tärkeimmistä parannuksista voidaan antaa katsottujen jäsenvaltioiden toteutettu merkittäviä ponnistuksia BKTL-arvioiden perustan osalta On tilinpidon heikoimmiksi seurauksena Kreikan, perusteelliseksi uudistamiseksi. Näiden uudistusten Luxemburgin ja Portugalin BKTL-arviot ovat muuttuneet merkittävästi (muutokset ovat suuruusluokaltaan +20%, +15% ja +10%). Samanlainen merkittävä uudistus on käynnissä Belgiassa ja Irlannissa, mutta tämä ei tarkoita sitä, että yhtä suuria BKTL-arvioiden muutoksia olisi odotettavissa näissä maissa. kansantalouden tehneet merkittävää Kaikki jäsenvaltiot ovat työtä vastauksena komission laskentamenetelmiä koskeviin maakohtaisiin varauksiin. esittämiin BKTL:n Monissa tapauksissa komissio on voinut purkaa esittämänsä varaukset. Muissa tapauksissa on käynnissä työ, jonka ansiosta komission arvellaan voivan purkaa varauksensa tavoitteena olevaan aikarajaan (lokakuu 1997) mennessä (vaikka jälleen jolloin aikarajana on lokakuu 1998). joissakin yksittäistapauksissa tarvita poikkeuksia, saatetaan tilinpidon Kaikilla jäsenvaltioilla on myös merkittäviä omia kansantalouden kehittämishankkeita. Nämä hankkeet eivät suoraan johdu komissiosta ja BKTL- komiteasta peräisin olevista tärkeitä ja täydentävät komission ja BKTL-komitean ohjelmia. työohjelmista, mutta ne ovat silti Yksityiskohtaisempaa toteutusvaiheessa olevasta maakohtaisesta työstä on liitteessä A. jäsenvaltioiden tietoa jo tekemästä tai parhaillaan Yhteenveto jäsenvaltioiden tähän mennessä sellaisiin BKTL-arvioihinsa tekemien kaikkien parannusten vaikutuksesta, joita koskee varaus, annetaan liitteen B taulukossa. Uusien jäsenvaltioiden sekä Islannin ja Norjan osalta komissio on toteuttanut tutustumisvierailun kuhunkin maahan vuoden 1994 toisella puoliskolla ja tämän jälkeen antanut BKTL-komitealle kertomuksen tärkeimmistä BKTL:n laskemisessa käytetyistä lähteistä ja menetelmistä. 4. Päätelmät Edellä olevasta yhteenvedosta voidaan nähdä, että huomattavaa edistystä on saavutettu (esimerkiksi Kreikassa, Luxemburgissa ja Portugalissa) ja että lisäparannuksia on tekeillä (esimerkiksi Belgiassa ja Irlannissa). Useimmissa jäsenvaltioissa parannuksia on toteutettu monissa tietojen koonnin osassa, vaikka korjausten kokonaisvaikutus BKTL:oon onkin joskus ollut pieni, koska muutokset ovat kumonneet toistensa vaikutuksen. Tehdyn työn tuloksena jäsenvaltioiden BKTL-arvioiden tärkeimmät puutteet on jo korjattu tai niitä koskevia parannuksia toteutetaan pian. Jäsenvaltioiden BKTL-arviot ovat tämän vuoksi merkittävästi kattavampia, luotettavampia ja vertailtavampia kuin koskaan aiemmin. Jäljellä oleva kattavuutta, joitakin yleisiä kysymyksiä ja joitakin maakohtaisia kysymyksiä koskeva lyö on kuitenkin huomattavaa ja tärkeää. Suuri osa tästä työstä on aikataulun mukaan tarkoitus saada valmiiksi lokakuussa 1997, ja kaiken työn, myös kattavuutta koskevan, on määrä olla päätöksessä lokakuussa 1998. Tässä vaiheessa on mahdotonta arvioida jäljellä olevan työn todennäköistä vaikutusta BKTL-arvioihin. Lähivuosien aikana on tarpeen varmistaa, että myös uusimpien jäsenvaltioiden (Itävalta, Suomi ja Ruotsi) sekä Euroopan talousalueen maiden (Norja ja Islanti) BKTL-arviot ovat luotettavia j a kattavia. UHKA Johdanto liitteessä selvitetään yksityiskohtaisesti Tässä kertomuksen jäsenvaltioiden BKTL- arvioiden vertailtavuuden, luotettavuuden ja kattavuuden varmistamiseksi jo toteutetun tai meneillään olevan työn laajuutta. Työ on luonteeltaan hyvin teknistä. Tässä liitteessä kuvataan ainoastaan keskeisimpiä kysymyksiä ja saavutuksia. Kaikkein teknisimpien kysymysten on katsottu jäävän liitteen alan ulkopuolelle. Liitteessä kuvastuu kattavuutta koskevan työn suuri merkitys, ja se on jäsennelty seuraavasti: liitteen osassa 1 annetaan lyhyt yhteenveto komission BKTL-komitean avustuksella toteuttamasta keskeisimmästä työstä niiden vuosien aikana, jotka edelsivät julkaisemisen komission kattavuutta koskevan päätöksen julkaisemista. Päätöksen jälkeen työtä kuvataan yksityiskohtaisesti osassa 2. työtä sekä vuosiin 1997/1998 asti suunniteltua tehtyä 1. Vuosina 1989-1993 toteutetut tehtävät 1. 1 Valmistelutyö BKTL-komitea kokoontui ensimmäisen kerran kesäkuussa 1989. Tärkeimmät ensitoimet liittyivät keskeiseen valmistelutyöhön: jätettävä kuvaukset, Jäsenvaltioiden oli joissa kuvataan niiden BTKL:n laskemisessa käyttämät tietolähteet ja koontimenetelmät. Eurostatin oli muiden jäsenvaltioiden avustuksella, BKTL-komitean välityksellä, tarkasteltava näitä kuvauksia. Vuoden 1992 aikana keskusteltiin Eurostatin näistä kuvauksista laatimista kertomuksista. Kertomukset toimivat myös perusteena maakohtaisille varauksille, joita esitettiin laskentamenettelyn joihinkin osiin. Oli laadittava työohjelma. Useita kysymyksiä valittiin yleistä tutkimusta varten: verot ja tuet, asumispalvelut, rahoituslaitokset, julkinen hallinto ja voittoa tavoittelemattomat yhteisöt, välituotekäytön loppukäytön välinen ero, siirtyminen BKT:sta BKTL:oon ja tietenkin kattavuus. Edellä lueteltujen yleisten varauksiin liittyvien aiheiden lisäksi BKTL-komitea valitsi myös useita muita kysymyksiä yleiseen lisätutkimukseen. Näitä olivat erityisesti: taloudellisten alueiden määrittely, maatalous, alv, tasapainottavat menettelyt ja verotietojen käyttö. ja Yhdessä yleistä kysymyksistä edistyttiin nopeasti. Hyväksyttiin komission päätös, jolla jäsenvaltioiden talousalueet määriteltiin neljättä BKTL-varaa varten (91/450/ETY, Euratom, 26. 7. 1991), ja tällöin saatiin päätökseen tämän aiheen komitealta edellyttämä työ. Sovittiin esimerkiksi, että Kanarian saaret, Ceuta ja Melilla ovat osa Espanjan talousaluetta, Madeira ja Azorit osa Portugalin talousaluetta ja että Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen liitteeseen IV kuulumattomat merentakaiset departementit, ovat 7 osa Ranskan talousaluetta. On myös huomattava, että Saksan talousalue laajeni vuonna 1990 käsittämään uudet osavaltiot (Länder). 1. 2 BKTL-työn suunta BKTL-komitean kokouksessa lokakuussa 1990 komissio antoi esityksen BKTL-työn tulevasta suunnasta. Tässä esityksessä ehdotettiin kaksitahoista lähestymistapaa: tiettyjä kysymyksiä käsitellään yleisen lähestymistavan kautta, ja tähän liittyy joidenkin muiden kysymysten maakohtainen lähestymistapa. Esitykseen sisältyi myös yleiskatsaus yleisiin, kattavuutta parantaviin lähestymistapoihin, ja siinä kaavailtiin joitakin lähestymistapoja, joita komissio ja BKTL-komitea voisivat käyttää seurantatyössä. BKTL-komitean kokouksessa lokakuussa 1991 komissio esitti yleiskatsauksen niihin erityisiin muutoksiin, joita jäsenvaltiot olivat jo tehneet kattavuuden parantamiseksi. Tämä perustui jäsenvaltioiden jättämien menetelmäkuvausten alustavaan arviointiin. Kunkin jäsenvaltion tekemiä muutoksia koskevat kuvaukset vaihtelivat yksityiskohtiensa osalta ja tämä heijasti luetteloiden erilaisuutta. Jäsenvaltiot ilmaisivat näkemyksensä tilastomenetelmistä erilaisista ja tiedonlähteistä liikkeeseen perustuvat menetelmät, työvoimatutkimukset) sekä mahdollisuuksista käyttää yleisiä ja maakohtaisia lähestymistapoja tässä työssä. (esimerkiksi yritysrekisterit, hyödykkeiden varmistamiseksi käytettävistä kattavuuden 1. 3 Jäsenvaltioiden arvioiden ensimmäinen arviointi Suurin osa vuodesta 1992 käytettiin keskusteluun, jota käytiin komission kertomuksista, jäsenvaltion käyttämiä keruumenetelmiä. BKTL-komitean jotka koskivat kunkin kokouksissa heinäkuussa joissa käsiteltiin kaikissa jäsenvaltioissa Luxemburgia lukuun ottamatta käytettäviä yleisiä lähteitä jonkin verran yksittäisten jäsenvaltioiden BKTL-lukujen kuvausta ja arviointia. ja syyskuussa 1992 keskusteltiin kertomuksista, ja menetelmiä. Näihin kertomuksiin sisältyi 1. 4 Kattavuutta koskevan työn suunta seuraavat Myös heinäkuun 1992 BKTL-kokouksessa komissio esitteli suppean asiakirjan. Siinä selkeästi määritelty mainittiin viiteperusjoukko tuotantoyksiköitä varten; puutteiden toteamismahdollisuus; puutteiden korjaamismahdollisuus; yleisten ja järjestelmällisten korjausten käyttäminen petoksen varalta; yleisten ja järjestelmällisten korjausten käyttäminen pimeän työvoiman varalta. arvioimiseksi: kattavuuden perusteet Syyskuun 1992 BKTL-kokouksessa komissio antoi päätösehdotuksen muodossa yksityiskohtaisen esityksen kattavuutta koskevaksi yhtenäiseksi työohjelmaksi. 1 ässä ehdotuksessa erotetaan jo helmikuussa 1994 julkaistun komission päätöksen neljä keskeistä osastoa. Useimmissa BKTL-komitean kokouksissa syyskuun 1992 ja syyskuun 1993 välillä pitkien, yksityiskohtaisten ja tiiviiden keskustelujen aiheena oli tämä kattavuutta koskeva työohjelma, ennen kuin komission päätös julkaistiin helmikuussa 1994. BKTL-komitean joulukuun 1993 kokouksessa komissio antoi päätöksen IV osastoa täydentävän esityksen. Siinä kuvattiin, miten IV osassa edellytetty työllisyyttä koskevien lukujen vertailu jäsenvaltioiden BKTL-arvioihin. Esityksessä osoitettiin, että vaikutus ei ole suoraviivainen eikä samanlainen kaikkien maiden osalta, vaan että työllisyysvertailun vaikutus BKTL:oon riippuu kansallisista olosuhteista ja BKTL:n keräämisessä käytetyistä erityisistä tietolähteistä ja arviointimenetelmistä. saattaisi vaikuttaa 1. 5 Edistyminen yleisissä kysymyksissä Kattavuutta koskeva työohjelma vie suurimman osan BKTL-komitean ajasta vuonna 1993. Edistystä saavutettiin kuitenkin myös monissa muissa kysymyksissä. (EKT) ohjeita: yksi päätös koskee Käsitteellinen työ, joka koskee yleistä kysymystä veroista ja tuista, saatiin päätökseen kolmen komission päätöksen julkaisun myötä. Nämä koskivat Euroopan kansantalouden tuonnin tilinpitojärjestelmän tukipalkkioita (93/475/ETY, Euratom, 22. 7. 1993), toinen tuotantoon ja tuontiin liittyviä veroja ja muiden tuotantoon liittyvien verojen välistä eroa (93/570/ETY, Euratom, 4. 10. 1993). Tämän sääntöjen jälkeenkin noudattaminen käytännössä. (93/454/ETY, Euratom, 22. 7. 1993) jotta varmistettaisiin näiden ja kolmas välituotekäytön luonnollisesti tuotannon tarvittiin työtä, ja (sellaisen palveluiden työtä edisti keskustelu Eurostatin esityksestä, Asumispalvelulta koskevaa johon sisältyivät jäsenvaltioille tehdyn erityisen kyselyn tulokset. Sovittiin, että laskennallisten asumispalveluiden arvioimiseksi ja kulutuksen itsessään sisältyy omistusasumiseen) käytettäisiin niin sanottua arvioiminen, joka tämä menetelmä otettaisiin asteittain käyttöön kaikissa ositusmenetelmää ja että että jäsenvaltioissa. Perustettiin asumistilastojen asiantuntijoista koostuva erikoisryhmä, jonka tehtävänä oli löytää ratkaisuja lukuisiin käsitteellisiin ja tilastollisiin ongelmiin (esimerkiksi autotallien ja ilman vuokraa olevien asuntojen käsittely sekä se, että tiettyihin omistusasuntotyyppeihin verrattavissa olevia vuokra-asuntoja ei ole). kansantalouden tilinpidosta vastaavista tuotannon sekä Keskeisimmät kysymykset, siirtymiseen BKTrsta BKTL:oon, tunnistettiin asiakirjassa, joka laadittiin BKTL-komitean lokakuun 1991 kokousta varten. Neuvottelijat kävivät kahdenvälisillä vierailuilla kussakin jäsenvaltiossa vuoden 1993 aikana (ja yhdessä tapauksessa vuonna 1994) näiden ongelmien tarkastelemiseksi. liittyvät jotka 1. 6 Edistyminen maakohtaisissa kysymyksissä Kertomukset BKTL:n tarkastusmatkasta viiteen jäsenvaltioon esiteltiin lokakuun 1993 jälkeen on esitetty useita vastaavia kertomuksia. Lisäksi kokouksessa. Tämän keskusteltiin Eurostatin kertomuksesta Ranskan merentakaisten alueiden arvioinnista. Myös yksittäiset jäsenvaltiot ponnistelivat merkittävästi tällä jaksolla parantaakseen BKTL-arvioitaan erityisesti niiden kattavuuden osalta. Joissakin jäsenvaltioissa (Portugali, Kreikka ja Luxemburg) Eurostal käynnisti erityisiä tasalle saattamista varten. tukiohjelmia kansantalouden tarkistusta tilinpidon ja ajan Toisissa jäsenvaltioissa oli jo suunniteltu kansantalouden tilinpidon tarkistus (Yhdistynyt kuningaskunta ja Alankomaat). Irlannissa edistyttiin merkittävästi arvioiden luotettavuuden parantamisessa tuloon perustuvasta lähestymistavasta sekä palkkojen että toimintaylijäämän osalta. Saksa oli erikoistilanteessa, koska sen oli vuodesta 1990 lähtien tarjottava uusien osavaltioiden (Länder) luvut. Täysin uuden tilastojärjestelmän luominen uusiin osavaltioihin vaati valtavia ponnistuksia Statistisches Bundesamtilta. Joidenkin muiden jäsenvaltioiden oli laadittava tiettyjen alojen arvioita tai sisällytettävä niitä tietoihin. Esimerkiksi Ranskan oli otettava mukaan sen merentakaisia departementteja koskevat arviot. Lisäksi monet jäsenvaltiot ottivat käyttöön muita parannuksia, jotka eivät välttämättä olleet yhtä näkyviä mutta jotka silti merkittävästi paransivat niiden BKTL-arvioiden laatua. 2. Kattavuutta koskevan komission päätöksen julkaisemisen helmikuussa 1994 jälkeen toteutetut toimet 2. 1 Kattavuutta koskevan päätöksen ala Helmikuussa 1994 tehdyn komission päätöksen mukaisesti jäsenvaltioiden oli jätettävä päätöksen neljää osastoa koskevat kertomukset vuoden 1994 kesäkuun loppuun mennessä. Käytännössä monet näistä kertomuksista jätettiin kuitenkin joitakin kuukausia myöhemmin, koska joidenkin maiden oli mahdotonta saattaa päätökseen tämän edellyttämä suuri työmäärä ja samalla täyttää muut niille esitetyt vaatimukset. BKTL-komitean joulukuussa 1994 pidetyssä kokouksessa Eurostat esitti kaksi yleiskatsausta jäsenvaltioiden jättämiin kertomuksiin. Näissä yleiskatsauksissa käsiteltiin IV osaston mukaista työtä, joka koskee nykyisten BKTL-lukujen perusteena olevien työllisyystietojen vahvistamista, ja VI osaston mukaista työtä, joka koskee mahdollisuutta käyttää verovalvonnasta saatuja tietoja BKTL-lukujen kattavuuden parantamiseksi. BKTL-komitean kokouksessa huhtikuussa 1995 Eurostat esitti yhteenvedon työstä, joka kunkin jäsenvaltion oli vielä tehtävä IV osaston osalta, eli nykyisten BKTL-arvioiden perusteena olevien työllisyystietojen vahvistamisessa. Tämä esitys perustui useimpiin jäsenvaltioihin tehtyihin matkoihin, jotka oli katsottu tarpeellisiksi joulukuun 1994 kokouksen jälkeen. BKTL-komitean kokouksessa kesäkuussa 1995 Eurostat antoi yleiskatsauksen kahdesta jäljellejääneestä päätöksen osastosta: III osastosta, joka koskee nykyisten BKTL-lukujen kattavuuden varmistamiseksi tarkoitettuja laskelmia ja tarkistuksia, ja V osastosta, joka koskee luontoisetuja ja palkkioita. Ensiksi mainittua esitystä tuki joukko kutakin jäsenvaltiota koskevia kertomuksia. Alakohdissa 3. 2-3. 5 käsitellään yksityiskohtaisemmin päätöksen kunkin neljän osaston mukaisesti tehtyä työtä. Kohdassa 3. 6 kuvaillaan kattavuutta koskevaa seurantatyötä. 10 Kohdassa 3. 7 tarkastellaan keskeisiä muutoksia, joita on tapahtunut vuoden 1994 jälkeen yleisiä aiheita koskevassa BKTL-työssä. Kohdassa 3. 8 huomioidaan yksittäisten jäsenvaltioiden maakohtaisiin kysymyksiin tekemien parannusten keskeiset piirteet. 2. 2 osasto: Nykyisten BKTL-lukujen kattavuuden III tarkoitettujen laskelmien ja tarkistusten kuvaus varmistamiseksi Päätöksen tämän osan tarkoituksena oli kerätä jäsenvaltioilta lisätietoja, joilla selvitetään milloin ja millaisia laskelmia tai tarkistuksia jäsenvaltiot tekevät, joilla joko eksplisiittisesti varaudutaan ottamaan huomioon yksiköt, jotka julkiset viranomaiset ovat tilastollisiin tutkimuksiin, tai yksiköt, jotka on vapautettu rekisteröinnistä tai muusta syystä jätetty rekisteröimättä tai jotka muuten on ilmoitettu väärin tai joiden toiminnasta osaa ei ole ilmoitettu; rekisteröineet mutta sisälly jotka eivät tai otetaan implisiittisesti huomioon tällaiset puutteet. Eurostatin tiivistelmä jäsenvaltioiden antamista vastauksista esitettiin BKTL-komitean kokoukselle kesäkuussa 1995. Tuossa asiakirjassa korostetaan yhtä erittäin keskeistä kysymystä: kattavuuden vuoksi tehtyjen laskelmien ja tarkistusten tarpeellisuutta ja tarkastella ainostaan suhteessa kunkin maan perustilastojen soveltuvuutta voidaan laatuun. Asiakirjan keskeiset päätelmät olivat: jäsenvaltioiden arviot eivät perustu hyvälaatuisiin Kaikkien tietolähteisiin kaikkien talouden osien osalta. Useilla jäsenvaltioilla ei esimerkiksi ole hyviä tilastoja markkinapalveluiden joistakin osista. Useimmilla tässä asemassa olevista jäsenvaltioista on kuitenkin jo käytännön suunnitelmia tilastojen luomiseksi lähitulevaisuudessa. tällaisten Jäsenvaltiot pyrkivät monin tavoin sopeutumaan yksiköihin, jotka eivät kuulu perustietolähteisiin. Jotta voitaisiin tehdä järjestelmällisiä tarkistuksia tällaisten yksiköiden osalta, kattavuudeltaan laaja yritysrekisteri on välttämätön. Tällainen yritysrekisteri on keskeinen myös erilaisten tietolähteiden välisten hyvien yhteyksien kannalta. Monista jäsenvaltioista puuttuu tällainen yritysrekisteri, mutta useimmilla näistä maista on tällaisen yritysrekisterin luomiseksi lähitulevaisuudessa tai ne pyrkivät parantamaan tai laajentamaan nykyisiä yritysrekistereitään. jo käytännön suunnitelmia jäsenvaltiossa ei hyödynnetä kaikkia mahdollisuuksia tarkistamiseksi vertailemalla niitä muihin ne tietojen Joissakin ja vastaavuuden ja järjestelmälliseen sovittamalla tarjontataulukkoon. Monissa niistä tässä suhteessa, on kuitenkin jo käynnissä lyötä tilanteen parantamiseksi tai niillä on tätä koskevia suunnitelmia. jäsenvaltioissa, joilla on puutteita tietolähteisiin kysyntä- esimerkiksi kehykseen, 11 tietojen rakennusalan osalta käytetyt menetelmät, tarkoituksellinen antaminen veroviranomaisille Ainoastaan joissakin jäsenvaltioissa tehdään eksplisiittisiä tarkistuksia vilpin tai muille (väärien julkisille viranomaisille) varalta muilla teollisuudenaloilla kuin rakennusalalla. ja oletukset Lisäksi vaihtelevat jäsenvaltioissa. joilla vilppi on yleisintä useimmissa Rakennusalaa jäsenvaltioissa, olisi perustettava kaksi työryhmää, jotka tutkivat kaikkia näillä aloilla käytettäviin arviointimenetelmiin liittyviä kysymyksiä, vilpin vuoksi tehdyt tarkistukset mukaan lukien. Tämän kertomuksen kohdassa 3. 6 selvitetään tarkemmin näiden työryhmien toimintaa. suuresti. Lisätyötä jakelua varten, lähes kaikissa tietolähteet tarvitaan ja Näissä päätelmissä on yleisen tason tiivistelmä jäsenvaltioiden nykyisten arvioiden vahvuuksista ja heikkouksista niiden kattavuuden kannalta. Laajemman näkemyksen saamiseksi olisi kuitenkin huomioitava myös seuraavat esimerkit jäsenvaltioiden jo tekemistä eksplisiittisistä ja implisiittisistä tarkistuksista kattavuuden saavuttamiseksi. Seuraavat esimerkit eivät muodosta täydellistä luetteloa kaikista tietojen kokoamisen yhteydessä tehdyistä tarkistuksista, ja edellä esitetyistä syistä eri maiden luvut eivät ole vertailtavissa keskenään. Esimerkit antavat kuitenkin käsityksen toteutetuista ponnisteluista. Belgiassa tehdään suuri määrä yksityiskohtaisia implisiittisiä ja eksplisiittisiä tarkistuksia kattavuuden tarkistuksista huolimatta BKTL-arvioita ci kuitenkaan voida välttämättä vahvistaa kattaviksi, koska monista Belgian talouden osista puuttuvat hyvälaatuiset ja ajan tasalla olevat pcrustilastot. saavuttamiseksi. Näistä joukko tehdään Tanskassa eksplisiittisiä tarkistuksia) tuottoon perustuvasta lähestymistavasta saatuihin arvioihin. Esimerkiksi suureen osaan rakennustoimintaa käytetään ja joihinkin palvelutoiminnan osiin käytetään kulutusarvioita. johdettuja arvioita toiminnallisesti implisiittisiä tarkistuksia joitakin (ja tehdään järjestelmällisiä jo yleisesti korkealuokkaisiin Ranskassa perustietoihin yksiköiden puuttumisen, verovilpin ja veronkierron varalta, alv-vilppi ja ilmoittamatta jätetty työvoima mukaan lukien. Yhteensä näillä tarkistuksilla lisätään BKTL:oonnoinl2%. tarkistuksia sekä arvioidaan tuotokseen Saksassa BKT perustuvalla lähestymistavalla, ja erilaisia tarkistuksia tehdään tietojen koontivaiheessa, mikä lisää noin 6 % BKTL:oon. Tulokseksi saatavista tuotos- ja kulutusarvioista valitaan korkeampi lopulliseksi tarkistus mahdollisten epätäydellisyyksien varalta. Yhteensä näillä kahdella viimeksi mainitulla menettelyllä lisätään BKTL:oon yli 0,5 %. tehdään myönteinen kulutukseen luvuksi. 'Tämän lisäksi että Kreikassa kansantalouden tilinpitoa on ryhdytty merkittävästi kehittämään tavoitteena sen tekeminen entistä täydellisemmäksi. Nykyään käytetään entistä luotettavampia menetelmiä ja taloudellinen toiminta katetaan aikaisempaa paremmin, minkä seurauksena vuoden 1988 BKTL-arvio kasvoi aiemmasta arvoista noin 20 % ja muiden vuosien arviot samalla tavoin. 12 täydennetään Irlannissa käytetään väestönlaskennan työllistettyjen ja itsenäisten ammatinharjoittajien määrästä saatuja muita tietoja ja näin näiden ryhmien itsenäisten ammatinharjoittajien mahdollisesti ilmoittamien liian alhaisten tulojen vuoksi. tuloja. Huomattava erillinen joilla korjataan tehdään myös tarkistus tietoja, ja Italiassa käytetään työllisyystilastoja, joiden avulla tehdään järjestelmällisiä tarkistuksia yrityksiä koskeviin tietoihin liian pieneksi ilmoitetun ja ilmoittamatta jätetyn työllisyyden sekä liian pieneksi ilmoitetun toiminnan varalta. Kattavuuden varmistamiseksi käytetään myös epäsuoria menetelmiä, kuten toiminnallisia arviointimenetelmiä. Virheellistä työllisyyttä koskevat tarkistukset lisäävät noin 8 % BKTL:oon, mihin liian pieniksi ilmoitettuja tuloja koskevat korjaukset lisäävät vielä noin 3 %. Luxemburgissa saatettiin päätökseen kansantalouden tilinpidon laaja tarkistus vuonna 1994. Tällöin sen luotettavuus ja täydellisyys kohentuivat monilta osin, mikä lisäsi BKTL:oon noin 10%. Luxemburgissa tehdään tarkistuksia perustilastojen ulkopuolelle jäävän toiminnan saamiseksi mukaan. Tarkistuksia ei kuitenkaan kotipalveluita lukuun ottamatta tehdä ilmoittamatta jätetyn työvoiman tai tarkoituksellisesti liian pieneksi ilmoitetun toiminnan varalta. Alankomaissa kansantalouden tilinpidon perusteena ovat vahvat perustilastot. Erityisesti alv-järjestelmän tietojen mukaan ottaminen ja työvoimatilinpidon järjestelmä varmistavat arvioiden kattavuutta. Lisäksi tehdään eksplisiittisiä tarkistuksia tiettyjen alojen liian toiminnan osalta. Eksplisiittiset tarkistukset perustuvat pääosin pieneksi ilmoitetun veroviranomaisilta saatuihin tietoihin, ja ne lisäävät BKTL:oon noin 1 %. Portugalissa saatettiin vuonna 1993 päätökseen kansantalouden tilinpidon laaja tarkistus, jonka tavoitteena oli parantaa täydellisyyttä ja tuotettavuutta. Uudessa järjestelmässä tuotteiden kysyntää koskevien tietojen perusteella tuotannon perustietoihin lisätään noin 5 %, ja vertailulla lisäsi BKTL:oonnoin 15%. lisätään vielä 2 %. Itse tarkistus työvoimatutkimukseen Espanjassa tehdään esimerkiksi työllisyystietoja käyttäen merkittäviä vastaavuuden tarkistuksia, jotta varmistettaisiin, että tiedot ovat mahdollisimman täydellisiä. Lisäksi tehdään eksplisiittisiä tarkistuksia ilmoittamatta jätetyn rakennustoiminnan osalta. Yhdistyneessä kuningaskunnassa on otettu käyttöön tuotteiden tarjontaan ja käyttöön perustuva kehys, jolla parannetaan tietojen vastaavuuden tarkistamista, ja on aloitettu yritysrekisterin merkittävä uudelleen kehittäminen. Eksplisiittisiä tarkistuksia tehdään rakennustoiminnan osalta, ja lisäksi tehdään yleinen tarkistus kattavuuden parantamiseksi tuloihin perustuvaan lähestymistapaan liittyvän perinteisen aliarvioinnin vuoksi, kun sitä verrataan kulutukseen perustuvaan lähestymistapaan. 2. 3 IV osasto: Nykyisten BKTL-arvioiden perusteena olevien työllisyystietojen vahvistaminen Päätöksen tietolähteistä peräisin olevien työllisyystietojen vertailua BKTL-arvioiden perusteena oleviin työllisyysarvioihin. Tähän IV osastossa edellytettiin demografisista liittyi työllisyyden määrittelyn standardointi, jotta sitä voitaisiin verrata kotimaan työllisyyden määrittelyyn. Käytettävät demografiset tietolähteet olivat työvoimatutkimus ja väestönlaskenta tai sen kansallinen vastine, jos väestönlaskentaa ei ole. Päätöksessä pyydettiin vertailua tietyllä tarkkuuden tasolla aloittain (palveluiden osalta NACE- CLIO R44 ja muiden alojen osalta NACE-CLIO R25). Päätöksen liitteessä ilmoitettiin tarvittavien taulukoiden muoto. lähteitä voidaan käyttää myös Päätöksen tämän osan innoittajana oli Italian käyttämä lähestymistapa, jossa työllisyyttä pidettiin keskeisenä muuttujan kansantalouden tilinpidon kattavuuden varmistamisessa. Jos tuotannon arviointiin tai kansantalouden tilinpidon lisäarvon arviointiin käytettyjä saatua tilastollisia työllisyysarviota sitä demografisista lähteistä saatavaan työllisyyttä koskevaan arvioon. Jos vertailu osoittaa vajausta kansantalouden tilinpidon perusteena olevissa työllisyysarvioissa, saattaa olla perusteltua katsoa, että myös tuotanto ja arvonlisäys on aliarvioitu kansantalouden tilinpidossa. Jos vertailu osoittaa, ettei tällaista vajausta ole, voidaan todennäköisesti päätellä, että kansantalouden tilinpito on ainakin työllisyyden osalta kattava. osalta vertailemalla sen kattavuuden työllisyysarvion saamiseen, arvioida voidaan Eurostat esitteli joulukuussa 1994. Esityksessä keskityttiin seuraaviin kysymyksiin: toiminnan alustavat tämän tulokset BKTL-komitean kokouksessa BKTL:n perusteena olevan työllisyyskäsitteen selkeyttäminen. Tästä oli ollut epävarmuutta työllisyysarviot joissakin kytkeytyivät kansantalouden tilinpitoon. jäsenvaltioissa, erilaiset joissa Jäsenvaltioiden siihenastisten saavutusten kuvaaminen. Osa oli saanut vaadittavan työn päätökseen, osa ei. Alustavien tulosten esittely. Esityksen perusteella oli selvää, että kaksi toimenpidettä oli toteutettava välittömästi: lyhyellä aikavälillä Hyvin tarvittiin kahdenvälisiä neuvotteluja useimpien jäsenvaltioiden kanssa. Nämä neuvottelut olivat tarpeen, jotta voitaisiin selvittää kaikki ne jäljellä olevat ongelmat, jotka koskivat komission päätöksessä edellytettyä yhä jäljellä olevaa työtä, ja sopia siitä, miten ja milloin tämä työ saatettaisiin loppuun. Olisi perustettava työryhmiä, jotka tutkisivat kaikkia eri arviointimenetelmien laatuun ja jakelussa, mukaan lukien näiden alojen työllisyysvertailut. tietyillä aloilla, esimerkiksi rakentamisessa liittyviä kysymyksiä Työllisyysvertailuja koskevat lisäneuvottelut jäsenvaltioiden kanssa käytiin vuoden 1995 ensimmäisen neljänneksen aikana. Tehtiin kahdeksan jäsenvaltioihin suuntautunutta erityistä työmatkaa. BKTL-komitean kokouksessa huhtikuussa 1995 annettiin toinen tätä aihetta koskeva esitys, jossa oli yhteenveto yhä jäljellä olevasta työstä. tämänhetkisestä Työn tilanteesta voidaan antaa täydellinen yhteenveto ainostaan kunkin maan osalta. Yksi yleinen päätelmä on kuitenkin ollut se, että jäsenvaltiot ovat 14 sopineet, että tämä tietojen vahvistaminen voidaan yhdistää osaksi kunkin maan BKTL- arviota vasta, kun ne seuraavan kerran yleisesti uudistavat kansantalouden tilinpitoaan. Tämän katsottiin olevan ainoa toteutettavissa oleva vaihtoehto, koska: Jo nyt tarvitaan EKT:sta, NACEsta* ja CPA:sta**. tarkistusta uusien käsitteiden tuomiseksi mukaan uudesta Jo nyt tarvitaan tarkistusta, jolla voidaan ottaa huomioon uudet tietolähteet ja koontimenetelmät, kuten uuden palvelualan ja entistä paremmat yritysrekisterit. tilastot Työllisyystilastoja voidaan parhaiten sovittaa ja yhdistää käyttämällä kaikkea saatavilla olevaa tietoa, mukaan lukien uudet tietolähteet ja luokittelut, jotka otetaan käyttöön osana seuraavia yleisiä tarkistuksia. Yksi yleinen tarkistus useiden peräkkäisten sijaan rajoittaa kansantalouden tilinpidolle koituvia häiriöitä. Tästä on etua sekä tietojen kerääjille että niiden käyttäjille. 2. 4 V osasto: Kuvaus luontoisetuihin ja palkkioihin sovellettavista säännöistä ja tilastollisista tarkistuksista Päätöksen V osaston mukaisesti jäsenvaltioita pyydettiin: laatimaan tutkimus tiettyjä luontoisetuja koskevista verosäännöistä ja kuvaamaan kunkin tulolajin osata käytettäviä menettelyjä, joilla varmistetaan, että tulot kirjataan asianmukaisesti kansantalouden tilinpitoon, kuvaamaan palkkioita koskevia laskelmia. Eurostatia ja BKTL-komiteaa kiinnostava kysymys on sen varmistaminen, että nämä tulon lajit eivät jää arvonlisäyksen ja näin BKTL:n ulkopuolelle joko siten, että ne jätetään täysin tilastollisten tietojärjestelmän ulkopuolelle tai siten, että ne virheellisesti kirjataan yritysten välituotekäyttöön. Joitakin luontoisedun ja palkkioiden lajeja pidetään merkittävinä kokonaistulojen osana joissakin jäsenvaltioissa. Eurostat esitti kertomuksen jäsenvaltioiden tekemistä tutkimuksista BKTL-komitean kokouksessa kesäkuussa 1995. *NACE : toimialaluokitus **CPA: toimialoittainen tuoteluokitus Keskeiset päätelmät olivat: Ensinnäkin itse kertomukset olivat pituudeltaan, yksityiskohdiltaan, selkeydeltään ja täydellisyydeltään sangen vaihtelevia. Eurostat aikoo järjestää kahdenvälisiä neuvotteluja kunkin jäsenvaltion kanssa, jotta varmistuttaisiin mahdollisesti tarvittavien selvitysten tai lisätietojen saannista. 15 Toiseksi luontoisetujen ja palkkioiden osalta tehtävät tarkistukset vaihtelevat merkittävästi eri jäsenvaltioiden välillä. Nämä erot heijastelevat verosääntöjen ja -asetusten eroja, erilaisten tulolajien merkityksen eroja eri jäsenvaltioissa sekä eroja EKT:n tulkinnassa. Ne näyttävät kuitenkin heijastavan myös jäsenvaltioiden välisiä perusteettomia eroja. Tämän vuoksi joissakin jäsenvaltioissa tarvitaan lisää työtä. 2. 5 VI osasto: Vcrovalvonnasta saatujen tietojen käyttämisestä BKTL-lukujen kattavuuden parantamiseksi soveltuvuudesta BKTL-arvioiden Päätöksen VI osastossa jäsenvaltioita pyydetään antamaan kertomuksia verovalvonnan käytön kattavuuden parantamiseksi. Kaikissa jäsenvaltioissa on olemassa tulovero-, yritysvero-ja lisäarvonverojärjestelmiä sekä niihin jäsenvaltioissa, liittyviä erityisesti Ranskassa, verovalvonnasta jo nyt BKTL-arvioiden kattavuuden parantamiseen. valvontajärjestelyitä. saatuja tietoja käytetään Joissakin Eurostat esitti yhteenvedon jäsenvaltioiden kertomuksista BKTL-komitean kokoukselle joulukuussa 1994. Näiden kertomusten tärkeimmät päätelmät olivat: Tarve käyttää verovalvonnasta saatuja tietoja riippuu siitä, onko käytössä muita tämä vaihtelee mahdollisuuksia jäsenvaltion ja alan mukaan. Myös verovilpin todennäköinen määrä vaihtelee jäsenvaltion ja alan mukaisesti. tekemiseksi verovilpin osalta; tarkistusten tulokset otetaan joissakin maissa huomioon kansantalouden Verovalvonnan tilinpidossa käyttämällä tilastoja, joihin sisältyvät petoksen torjunnan tulokset. Näin tapahtuu esimerkiksi alv-tilastojen käytön osalta Tanskassa, Saksassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Jotkin muut jäsenvaltiot käyttävät verovalvonnan tuloksia erillisten tarkistusten tekemiseksi vilpin osalta. Näin toimitaan esimerkiksi Ranskassa, missä tarkistukset koskevat koko taloutta, ja Alankomaissa, missä tarkistuksia tehdään joidenkin alojen osalta. Lähitulevaisuudessa verotietojen käyttöä, verovalvonnasta saadut tiedot mukaan lukien, laajennetaan Alankomaihin ja Italiaan sekä mahdollisesti Belgiaan. Useissa jäsenvaltioissa aiotaan käyttää verovalvonnasta saatuja tietoja erillisten tarkistusten tehtyjen tietolähteiden perusteella Tämä koskee Alankomaita, Yhdistynyttä tarkistusten kuningaskuntaa ja Portugalia. tekemiseksi varmentamiseksi. jo muiden tai Monista eri syistä verovalvonnasta saatujen tietojen käyttö erillisiä tarkistuksia varten ei näytä mahdolliselta Belgiassa, Saksassa, Italiassa, Luxemburgissa ja Espanjassa (sekä mahdollisesti Kreikassa, mutta Kreikan tietojen tilanne vaatii selvitystä). Kaksi keskeistä estettä on mainittu: Irlannissa, 16 sekä vaikeus soveltaa valvontaan tietoja kaikkien yritysten muodostamaan tietoisesti valituista luottamuksellisuus joukkoon. yrityksistä saatuja Verovalvonta joiden katsotaan muita tavallisesti yrityksiin, todennäköisemmin syyllistyvän petokseen. Tämän vuoksi ei voida suoraan olettaa, että valvonnan ulkopuolelle jääneiden yritysten ominaisuudet olisivat samanlaiset kuin tarkastettujen yritysten. suunnataan 2. 6 Kattavuutta koskevan komission päätöksen seurantatoimet Kattavuutta koskevan työn viemiseksi eteenpäin komissio perusti työryhmiä, jotka tukevat BKTL-komiteaa tietyissä erityiskysymyksissä. Nämä työryhmät antavat neuvoja komissiolle ja tätä kautta myös BKTL-komitealle rakennus- ja jakelualalla käytettävistä parhaista mahdollisista menetelmistä, kotitalouksien taloustutkimuksista sekä viennin ja tuonnin arvioimisesta Intrastat-järjestelmän mukaisesti. Rakennusalan työryhmä antaa yleiskatsauksen alan tärkeimpiin, tietoja ja arvioita koskeviin ongelmiin (esimerkiksi aliurakointiin, kausityöhön, tuotoksen ja tulon kiertoon liittyvät ongelmat) ja ehdottaa tapoja, joilla nämä ongelmat voitaisiin parhaiten ratkaista (millainen tieto on käyttökelpoisinta, kuinka yhdistellä eri tietolähteistä saatuja lukuja, jne. ). Jakelualan työryhmän tehtävä on samanlainen tukku- ja vähittäiskaupan (esimerkiksi kaupan lisän määrittäminen, myynnin jako loppukäyttäjille tapahtuvaan ja liikeyrityksille tapahtuvaan myyntiin) sekä kahviloiden, hotellien ja ravintoloiden osalta. Kotitalouksien talouskyselyä käsittelevä työryhmä tutkii, miten voidaan parhaiten käyttää kotitalouksien talouskyselyistä saatuja lukuja yleensä BKT-arvioita laadittaessa ja missä määrin niiden avulla voidaan selvittää liian pieneksi ilmoitettu myynti (esimerkiksi vähittäiskaupoissa, hotelleissa, kahviloissa ja ravintoloissa). tämän tyyppistä kauppaa koskevan Intrastat-tietojen käyttöä käsittelevä työryhmä tutkii, miten BKT-arviot voidaan turvata ja miten niitä voidaan parantaa tämän tiedon avulla. Sen jälkeen kun EU:n sisäiset tullimuodollisuudet poistettiin ja Intrastat otettiin käyttöön EU:n sisäisen tavarakaupan tarkkuus näyttää kirjaamiseksi, heikentyneen merkittävästi, erityisesti tuoteryhmien tasolla. Tällainen ulkomaankauppaa koskevan tiedon laadullinen heikentyminen pienentää kulutukseen ja hyödykevirtoihin perustuvien BKT:n arviointimenetelmien todennäköisesti myös laatua. 'Tämän vuoksi EU:n sisäistä tavarakauppaa heikentää tasapainoitusprosessin koskevan tilastotietojen parantaminen on erittäin tärkeää jäsenvaltioiden BKT-arvioiden laadun säilyttämisen ja parantamisen kannalla. luotettavuutta. Se tilastotiedon Näiden työryhmien ensimmäiset kokoukset pidettiin syys-ja marraskuun välisenä aikana vuonna 1995, ja lisää kokouksia on suunniteltu vuoden 1995 lopulle ja vuoden 1996 alkuun. Kaikki työryhmät jättävät kertomukset BKTL-komitealle vuoden 1996 kesäkuun loppuun mennessä. Kattavuutta ja komission ennakoitu saatettavan päätökseen sitä koskevien varausten purkamista käsittelevä työ on lokakuussa 1998. 17 Olisi kuitenkin huomattava, että joissakin jäsenvaltioissa on todennäköisesti vaikeaa saavuttaa tämä aikaraja. Jäsenvaltioilta vaadittava työ vaihtelee, maasta toiseen eikä sitä ole vielä täysin määritetty. Esimerkiksi BKTL-komitean neljän työryhmän suositukset saadaan vasta kesäkuussa 1996. Komission on käsiteltävä nämä suositukset ja tämän jälkeen BKTL-komitean on keskusteltava niistä ja hyväksyttävä ne, ennen kuin ne toteutetaan lokakuussa 1998. Vuodeksi 1996 on suunniteltu työmatkoja jäsenvaltioihin, jotta voitaisiin keskustella yksityiskohtaisista suunnitelmista sellaisen kattavuutta koskevan työn osalta, joka on tehtävä ennen vuoden 1998 lokakuuta, esimerkiksi työllisyyden vertailut, jotka olisi otettava osaksi tulevia kansantalouden tilinpidon uudistuksia, tai luontoisetujen arviointi, erityisesti työsuhdeautojen yksityiskäytön kohtelun osalta. 2. 7 Vuoden 1994 jälkeen saavutettu edistyminen yleisissä kysymyksissä Kattavuutta koskevien keskeisten ponnistelujen lisäksi edistystä on saavutettu myös muissa varauksia ja tutkimusta vaativissa yleisissä kysymyksissä, jotka komissiolla ja BKTL-komitealla on hoidettavina. Seuraavissa aiheissa edistyminen on ollut huomattavaa: Asumispalveluiden työryhmä, joka oli aloittanut työn vuoden 1993 puolivälissä, sai sen päätökseen vuoden 1994 puolivälissä määrittelemällä ositusmenetelmän soveltamistavan. Ryhmän työn perusteella Eurostat antoi BKTL-komitean kokoukselle joulukuussa 1994 luonnoksen komission päätökseksi, jolla määritellään kaikissa jäsenvaltioissa käytettävät menettelytavat. Joitakin yksityiskohtia koskevien muutosten jälkeen päätös sai BKTL- komitean yksimielisen tuen, minkä jälkeen komission päätös hyväksyttiin (95/309/EY, Euratom, 18 päivänä heinäkuuta 1995). Jäsenvaltioiden edellytetään antavan vuoden tiedot käyttäen uutta yhteistä ja sen 1988 jälkeiset asumispalveluita koskevat menettelytapaa tietojen siirrossa syyskuussa 1996 BKTL:n omien varojen osalta. Käytännössä jotkin maat saattavat tarvita poikkeuksia, jotta ne voisivat saattaa työn päätökseen vuoden 1997 syyskuuhun mennessä. tuotantohyödykkeisiin infrastruktuurin korjaukseen, parannuksiin Arvioiden vertailtavuutta lopullisen ja välituotekäytön rajatapauksissa käsiteltiin BKTL-komitealle annetussa asiakirjassa heinäkuussa 1994. Keskeisiin kysymyksiin ja uudistuksiin, kuuluvat esimerkiksi vähäarvoisiin sekä ohjelmistoihin kohdistuvan kulutuksen kirjaaminen. Tarvitaan yksityiskohtaista tietoa niistä käytännön toimista, joita jäsenvaltiot toteuttavat EKT:n tällaista kulutusta koskevien vaatimusten täyttämiseksi, ennen kuin vertailtavuus voidaan vahvistaa ja sitä voidaan tarvittaessa parantaa. 'Tällaista tietoa hakeva kyselytutkimus lähetettiin jäsenvaltioille lokakuussa 1994 ja siihen pyydettiin vastauksia vuoden 1995 loppuun mennessä. rahoituspalveluiden Eurostat antoi alustavan rahoituslaitoksia koskevan asiakirjan BKTL-komitealle tammikuussa 1994. Asiakirjassa nimettiin joukko teknisiä kysymyksiä, jotka koskevat joidenkin ja valuuttakauppa), sekä eräitä muita kysymyksiä, jotka koskevat tilastollisen raportoinnin kattavuutta tiettyjen rahoituslaitostyyppien osalta (esimerkiksi laitokset, joita hallitus tai keskuspankki eivät valvo). Tätä seurasi kullekin jäsenvaltiolle lähetetty kyselytutkimus, jossa pyydettiin yksityiskohtaisia selityksiä mainituista kysymyksistä ja esitettiin kullekin (esimerkiksi vakuutus tuotoksen mittaamista 18 maalle joitakin lisäkysymyksiä niiden rahoituslaitostyyppien yksityiskohtaisen tarkastelun perusteella. Useimmat vastaukset on nyt saatu ja seurantakertomus laaditaan BKTL- komitealle lähikuukausien aikana. Julkisen hallinnon ja voittoa tavoittelemattomien yhteisöjen osalta BKTL-komitealle esitettiin joulukuussa 1994 alustava asiakirja, jossa todettiin keskeisimmät kysymykset. Komitea katsoi, että vaikka osa näistä kysymyksistä, erityisesti kiinteän pääoman kulutuksen arviointi hallituksen pääomavarojen osalta, epäilemättä onkin jossain määrin merkityksellisiä BKTL:n kannalta, ne ovat merkitykseltään vähäisempiä kuin monet muut kysymykset, joita komitea samaan aikaan tutki (esimerkiksi kattavuus). Tämän vuoksi sovittiin, että julkisen hallinnon ja voittoa tavoittelemattomien yhteisöjen käsittelyä lykättäisiin noin vuodella, jotta tärkeämpi työ edistyisi. Tämä aihe on näin ollen määrä ottaa uudestaan esille BKTL-komiteassa. Aiempaa BKT:sta BKTL:oon siirtymistä koskevaa työtä, joka mainittiin tämän asiakirjan 2 luvussa, seurasi BKTL-komitean joulukuun 1994 kokoukselle annettu kertomus. Tämä kertomus seurasi aiheesta kunkin jäsenvaltion kanssa järjestettyjä kahdenvälisiä neuvotteluja, ja siinä nimettiin joukko kohtia, jotka tietyissä jäsenvaltioissa edellyttivät parannuksia, sekä merkittävä vaikeus, joka koski sijoitusrahastojen toiminnan kirjaamisen vaikeutta kaikissa jäsenvaltioissa ja josta tarvittiin lisätutkimuksia. Komitea päätti perustaa työryhmän, jonka tehtävänä olisi ehdottaa toimia sijoitusrahastojen suhteen. Työryhmä kokoontui kolmesti vuoden 1995 ensimmäisen puoliskon aikana. BKTL-komitean kokoukselle lokakuussa 1995 esitettiin työryhmän työhön perustuva kertomus, jossa annettiin suositus näiden rahastojen käsittelystä. Keskusteluja jatkettiin komitean kokouksessa joulukuussa 1995, ja oletetaan,että ne saadaan päätökseen maaliskuussa 1996. Muita kohtia, joissa on heikkouksia BKT:sta BKTL:oon siirtymisen kannalta ja joissa joidenkin jäsenvaltioiden on toteutettava parannuksia, käsitellään kahdenväliseltä pohjalta. ja tarpeelliseksi teknisiä vaikeuksia, suuri määrä yksityiskohtaisia Maataloutta käsiteltiin BKTL-komitealle kesäkuussa 1994 annetussa asiakirjassa. Siinä nimettiin jotka koskevat maatalouden osuuden mittaamista BKTL:n kannalla. Useiden jäsenvaltioiden arvioista löydettiin heikkouksia, jotka yleensä olivat merkitykseltään vähäisiä, mutta yksi varaus tehtiin Portugalin maataloutta koskeviin arvioihin. katsottiin Havaittujen heikkouksien yleiset kohdat liittyivät usein käsitteen "kansallinen maatila" käyttöön maatalouden tilinpidossa ja sen epätäydelliseen vastaavuuteen kansantalouden tilinpidon vaatimien käsitteiden osalta. Komitea päätti kuulla maataloustilastokomitean tilinpidon asiantuntijoita asiakirjassa yhteydessä esitetyistä teknisistä ja yksityiskohtaisista kysymyksistä. BKTL-komitea palaa aiheeseen vuoden 1996 aikana, kun tätä asiaa koskevat neuvot on kuultu. työryhmän maatalouden toimivan ja se arvioimiseksi on pitkään ollut BKTL-komitean Alv-tietojen käyttö BKTL:n liittyvää kysymystä on erityisen kiinnostuksen aiheena. Kaksi tähän aiheeseen kiinnostavia ja ne molemmat koskevat alv:n ja teoreettisen määrän tulkitsemista: sen alv-määrän, joka voidaan olettaa, jos alv-sääntöjä ja -asetuksia sovelletaan kansantalouden tilinpitoon sisältyviin arvioihin taloudellisesta toiminnasta. Ensimmäinen kiinnostava kysymys koskee tämän teoreettisen alv-määrän ja valtion tosiasiallisesti saaman alv-määrän välisen eron tulkintaa. Toinen kiinnostava kysymys koskee sitä, kumpaa alv-käsitettä käytetään BKTL:n osana olevana alv-määränä. laskemista 19 Komitean kokouksessa tammikuussa 1994 Eurostat antoi esityksen, jossa nimettiin ne erot, joita jäsenvaltioissa on BKTL. n muodostamiseen käytetyn alv-arvion käsitteen osalta, ja määriteltiin keskeiset kysymykset, jotka vaativat lisätutkimusta. Tätä seurasi lyhyt kyselytutkimus, jolla kerättiin työn jatkamiseen tarvittavaa lisätietoa, ja tämän jälkeen toinen BKTL-komitean kokoukselle kesäkuussa 1995 annettu asiakirja. Komitean kokouksessa joulukuussa 1995 jatkettiin jälleen keskustelua, jolla pyritään sopimaan yhteisestä menetelmästä alv:n arvioimiseksi BKTL:n osana kaikissa jäsenvaltioissa, ja kysymyksen käsittelyä jatketaan kahdenvälisissä yhteyksissä. Kaikkia yleisiä kysymyksiä koskevan työn päätökseen saattamiselle ja komission näitä kysymyksiä koskevien varausten purkamiselle asetettu tavoiteaikaraja on lokakuu 1997 (asumisen osalta tulokset on määrä saada syyskuussa 1996). Joissain jäsenvaltioissa voidaan työstä päätökseen lokakuuhun 1998 mennessä. tarvita poikkeuksia, jotta ne voisivat saattaa osan 2. 8 Edistyminen maakohtaisissa kysymyksissä vuoden 1994 jälkeen Myös eri jäsenvaltioissa on saavutettu huomattavaa edistymistä BKTL-arvioiden vertailtavuuden ja luotettavuuden parantamisessa maakohtaisin keinoin. Toteutetuista parannuksista voidaan antaa seuraava tiivistelmä: Suuria ponnistuksia on tilinpidon perusteelliseksi tehty kansantalouden uudistamiseksi niissä jäsenvaltioissa, joiden BKTL-arvioiden on nähty olevan muita heikommalla pohjalla. Uudistaminen on jo johtanut suuriin BKTL- arvioiden muutoksiin Kreikan, Luxemburgin ja Portugalin osalta. Merkittävää kehitystä on käynnissä myös Belgiassa ja Irlannissa, vaikka tämä ei tarkoitakaan, että näiden kahden maan kohdalla olisi odotettavissa yhtä suuria BKTL-arvioiden muutoksia. tehneet jäsenvaltiot ovat Kaikki työtä vastauksena maakohtaisiin tärkeää varauksiin, joita komissio on esittänyt niiden BKTL:n keruumenetelmien joihinkin osiin. Monissa tapauksissa komissio on tämän seurauksena voinut purkaa varauksensa. Jäljellä olevissa tapauksissa odotetaan, että tekeillä olevan työn ansiosta komissio voi purkaa varauksensa tämän kertomuksen kirjoittamisen ja vuoden 1997 lokakuussa olevan tavoiteaikarajan välillä (vaikka joissakin tapauksissa poikkeukset saattavat jälleen olla tarpeen, ja aikarajaksi tulee lokakuu 1998). tilinpidon Kaikilla jäsenvaltioilla on myös merkittäviä omia kansantalouden kehittämishankkeita. Nämä hankkeet eivät ole suoraan seurausta komissiosta ja BKTL-komiteasta lähtöisin olevista työohjelmista, mutta ne ovat silti hyvin tärkeitä ja niillä on työohjelmia täydentävä tehtävä. Täydellinen Jäsenvaltioiden parannuksiin kuuluvat seuraavat: luettelo eri jäsenvaltioiden tekemistä parannuksista olisi hyvin pitkä. jo tekemiin tai tällä hetkellä toteuttamisvaiheessa oleviin keskeisiin Belgiassa on tehty joukko hallinnollisia muutoksia, joilla pyritään antamaan uutta voimaa järjestelmää, jonka merkittävistä kansantalouden tilinpidon kehittämiselle. Nykyistä 20 puutteista Eurostat huomautti yksityiskohtaisessa kertomuksessaan vuonna 1992, aiotaan tuntuvasti uudistaa. Kansantalouden tilinpitojärjestelmän keskeisiin uusiin piirteisiin kuuluvat uudet yrityksiä koskevat perustilastot sekä OECD:n vuodelta 1958 peräisin olevan kansantalouden tilinpidon kehyksen korvaaminen EKT:lla. Tanskassa jo päätökseen saatetun työn ansiosta komissio on voinut purkaa yhden Tanskaa koskevan varauksen ja toisen purkamista odotetaan lähiaikoina. Komissio on myös voinut purkaa veroja ja tukia koskevan varauksensa sen jälkeen, kun Statisties Danmark oli tehnyt joitakin muutoksia. Vuoden 1997 puoliväliin mennessä on määrä saada päätökseen kansantalouden tilinpidon laaja-alaista uudistamisia koskeva työ, johon liittyy useiden tärkeiden uusien tietolähteiden käyttöön ottaminen. Uudistukseen sisältyy joukko hankkeita, joilla itsessään vastataan jäljellä oleviin komission Tanskaa koskeviin varauskohtiin, työtä kattavuuden osalta. ja muita hankkeita, joilla jatketaan tähän mennessä tehtyä Ranskassa on tehty parannuksia joihinkin kansantalouden tilinpidon arvioiden osiin, ja tämän ansiosta komissio on voinut purkaa yhden Ranskaa koskevista varauksistaan sekä yleistä veroja ja tukia koskevan varauksensa. Työ on myös käynnissä pidemmän aikavälin kehityshankkeissa, joita tarvitaan jäljellä olevan Ranskaa koskevan varauksen purkamiseksi. Saksa on esittänyt BKTL-komitealle BKTL-arviot, joihin sisältyvät uudet osavaltiot (Länder). Komission kertomuksessa BKTL-komitealle heinäkuussa 1994 esitettiin kriittinen arvio näistä arvioista, todettiin niitä varten tehdyt suuret ponnistelut sekä joitakin alueita, joilla niitä voitaisiin tulevaisuudessa parantaa. Komission Saksaa (sekä uusia että vanhoja osavaltioita) koskeviin varauksiin vastataan parhaillaan, ja vaadittavan työn eri osat saadaan valmiiksi eri aikoina nykyhetkestä lokakuuhun 1997 tultaessa. Yleinen veroja ja tukia koskeva varaus on purettu Saksan osalta. Kreikassa kansallinen tilastotoimisto on joidenkin komission rahoittamien teknisten asiantuntijoiden avulla tehnyt suuria parannuksia kansantalouden tilinpitoon. Keskeinen suurelta osin vuonna 1994 valmistunut uudistus sisälsi entistä parempia menetelmiä esimerkiksi rakennusalan, jakelun sekä liiketoiminnan ja henkilökohtaisten palveluiden aikaisempien BKTL-arvioiden yli 20 % kasvuun. Vaikka osalta, mikä lisäparannuksia yhä tarvitaan, on selvää, että Kreikan kansantalouden tilinpidossa on jo saavutettu erittäin merkittävä vertailtavuuden ja luotettavuuden parantuminen. Komission Kreikkaa koskevien varausten arvioimiseen ja tätä seuraavaan purkamiseen tarvittavat tiedot saadaan luultavasti helmikuuhun 1996 mennessä. johti luotettavuuteen Irlannissa on käynnissä joukko hankkeita, joilla tehdään tärkeitä parannuksia BKTL- arvioiden lähestymistapaa käyttäen. Lisäksi ja käyttökehys johtavat entistä kulutukseen perustuva lähestymistapa sekä tarjonta- luotettavampaan kansantalouden tilinpitoon. Nämä hankkeet on määrä saada päätökseen vuonna 1997, ja tällöin, jos työ on menestyksekästä, on luultavasti mahdollista purkaa kaikki komission Irlantia koskevat varaukset. tuloihin perustuvaa käytetään Italiassa kattavuuden parantamiseksipa tämä tunnustetaan hyväksi perustaksi. On käynnissä työ, jolla pyritään rakentamaan mahdollisimman hyvin hyödyntämään perheiden työllisyystietoja kansantalouden talouskyselyitä tilinpidon ja 21 laadullisesti hyvä yritysrekisteri. Kun nämä keskeiset tehtävät on saatu päätökseen, oletetaan, että komission Italiaa koskevat varaukset voidaan purkaa. tarkistus vuonna 1994. Siihen kuului Luxemburgissa saatiin valmiiksi mittava parannuksia moniin perustilastoihin erityisesti palveluiden osalta sekä joihinkin käytettyihin arviointimenetelmiin. Aiemmat BKTL-arviot kasvoivat tämän seurauksena noin 10%). Kun komissio on saanut uudistettua kansantalouden tilinpitoa koskevat täydelliset asiakirjat, se uskoo voivansa purkaa useimmat tai kaikki Luxemburgia koskevat varauksensa. Alankomaissa valmistui vuonna 1992 kansantalouden tilinpidon merkittävä uudistus, jolla poistettiin joitakin sen suhteellisista heikkouksista. Lisätarkistus, johon kuuluu erityisesti lisäparannuksia kattavuuden osalta, on käynnissä ja sen on määrä valmistua vuonna 1999. On toteutettu tutkimus vastauksena komission ainoaan Alankomaita koskevaan varaukseen, ja BKTL:oon tehtävän pienen tarkistuksen ansiosta varaus voidaan purkaa. Portugalissa kansantalouden tilinpitojärjestelmän keskeisiin puutteisiin vastattiin laajalla uudistuksella, joka saatiin päätökseen vuonna 1994. Uudistukseen kuuluivat esimerkiksi palvelualan merkittävien osien huomattavasti parantuneet arviot, minkä seurauksena aiemmat BKTL-arviot kasvoivat noin 15 %>. Vaikka Portugalin kansantalouden tilinpitoon tarvitaan yhä joitakin lisäparannuksia, jo tehdyn merkittävän työn ansiosta voidaan pian purkaa monet komission Portugalia koskevista varauksista. Loput Portugalia koskevat varaukset voivat johtaa BKTL:n lisäparannuksiin vuonna 1996, minkä jälkeen toivotaan, että nämäkin varaukset voidaan purkaa. Espanjassa on käynnissä parannuksia, jotka koskevat kansallisia arpajaisia sekä veroja ja tukia. Komission varaus, joka koski Espanjan kansallisia arpajaisarvioita, on purettu. Työ on käynnissä, jotta jäljellä olevat Espanjaa koskevat sekä yleiset veroja ja tukia koskevat varaukset voitaisiin purkaa vuoteen 1997 mennessä. Yhdistyneessä kuningaskunnassa jo valmistuneen työn ansiosta komissio on voinut purkaa kaikki neljä Yhdistyneen kuningaskunnan BKTL-arvioita koskenutta varaustaan. Uusien jäsenvaltioiden sekä Islannin ja Norjan osalta Eurostat toteutti vuoden 1994 toisella puoliskolla vierailun kuhunkin maahan. Näiden vierailuiden avulla kerättiin perustietoja kussakin maassa käytetyistä lähteistä ja menetelmistä ja annettiin opastusta yksityiskohtaisempien toimittamisessa komissiolle. BKTL-komitea käsitteli kutakin vierailua koskevat kertomukset kokouksissaan joulukuussa 1994 ja maaliskuussa 1995. tietojen -n Liite B BKTL-direktiiviä koskevaan kertomukseen neuvostolle ja parlamentille Yhteenveto BKTL-arvioihin tehdyistä parannuksista vuosina, joita koskee varaus 1988 | 1989 | 1990 | 1991 | I 1988-1 1988R95 muutos yhteensa parannusl varauk- 1 | seen 1989-1 1989R95 muutos yhteensa parannusl varauk- I | seen 1 1990-1 1990R95 muutos yhteensa p a r a n n u sl varauk- 1 | seen 1991-1 1991R95 muutos yhteensa parannus varauk- seen • I | 5445 695 2122 7390 39190 5645 18,8 1072 326 449 5880 463 5513 694 2108 8997 40018 5726 20 1084 360 454 6780 459 1,25% -0,14 % -0,66 % 2 1 , 7 5% 2,11 % 1,43% 6,38 % 1,12% 1 0 , 4 3% 1,11 % 15,31 % -0,86 % 0,06 % 0,11 % N/A 20,70 % 0,69 % 0,01 % 3,67 % -0,04 % 9,20 % 1,56% 1 5 , 5 3% - 0 , 1 0% 5952 733 2261 8768 44597 6101 20,9 1177 373 473 6994 511 5991 725 2249 10691 44945 6154 22,18 1183 404 485 8004 502 0,66 % - 1 , 0 9% -0,53 % 2 1 , 9 3% 0,78 % 0,87 % 6 , 1 2% 0,51 % 8,31 % 2,54 % 14,44 % - 1 , 7 6% N/A 0,11 % N/A 20,60 % 0,64 % 0,08 % 3. 30 % N/A 8. 85 % 1. 69% 14,71 % -0,16 % 6352 777 2470 10409 49627 6467 22,9 1291 397 509 8460 548 6345 753 2494 12867 49971 6479 24,06 1296 442 516 9490 540 -0,11 % -3,09 % 0,97 % 23,61 % 0,69 % 0 , 1 9% 5,07 % 0,39 % 11,34% 1,38% 12,17% - 1 , 4 6% N/A 0,11 % N/A 20,90 % 0,56 % 0,03 % 3,93 % N/A 9,32 % 1,37% 14,21 % -0,24 % 6680 784 2826 12813 54223 6722 24,25 1407 433 543 10206 568 6699 782 2882 15726 54736 6735 25,4 1409 482 542 10915 566 0,28 % -0,26 % 1,98% 22,73 % 0,95 % 0 , 1 9% 4. 74 % 0,14 % 11,32 % - 0 , 1 8% 6,95 % -0,35 % N/A 0,11 % 0,85 % 20,70 % 0,67 % -0,06 % 3,51 % N/A 8,78 % - 0 , 1 8% 1 0 , 7 4% -0,25 % |Vuosi Maa Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia (LIT) Luxemburg Alankomaat Portugali Yhdistynyt kuningaskunta Yksikko Md BFR Md DKR Md DM Md DR Md PTA Md FF Md IRE 1000 Md Md LFR Md HFL Md ESC Md UK£ L9XX-I = ensimmäinen arvio vuodelle 19XX 19XXR95 = vuonna 1995 tarkistettu arvio vuodelle 19XX N/A = ei saatavilla 23 Esipuhe Edellä oleva taulukko osoittaa jäsenvaltioiden BKTL-arvioissa tapahtuneet muutokset vuosina 1988-1991. Osa näistä muutoksista on seurausta meneillään olevista BKTL:n tarkistuksista. Näitä ei käsitellä tässä, vaan tarkoituksena on korostaa niitä muutoksia, tapahtuneita jotka heijastavat komission päätösten parannuksia tai jotka ovat tapahtuneet varausten esittämisen jälkeen. Jatkossa annettavat selitykset selventävät parannuksen lajia kunkin maan kohdalla. soveltamisen seurauksena Jotta jäsenvaltioiden saavuttamaa edistystä voitaisin mitata, Eurostat ja BKTL-komitea halusivat myös arvioida varausten esittämisen jälkeen käytetyissä tilastomenetelmissä ja -lähteissä tapahtuneita parannuksia erityisesti, jos lukujen muutoksia ei osoiteta riittävän yksityiskohtaisesti. Jakso 1988-1991 valittiin tarkasteltavaksi, koska se vastaa niitä vuosia, joiden osalta BKTL-arvioiden on määrä olla lopullisia ja joiden osalta on esitetty varauksia. Belgia Vuoden 1988 osalta välittömästi varauksiin liittyvien BKTL-tarkistusten kokonaismäärä (0,06 %) vastaa BKTL:n kolmen eri laskutavan keskimääräistä korjaussuhdetta. Tuotoksen osalta nämä muutokset (0,13 % kokonais-BKTL:sta) vaikuttavat lähinnä muusta maailmasta saatuihin korvauksiin (0,19 %) ja markkinapalveluiden lisäarvoon (- lähinnä belgialaisille 0,08 %). Tulojen osalta parannukset (0,16 %) yrityksille maksettuja veroja (-0,33 %), yhtiöiden voittoja (0,25 %), työntekijöiden korvauksia (0,13 %) ja belgialaisten yritysten saamia osinkoja (0. 09 %). Kulutuksen osalta tarkistukset (-0,12 %) liittyvät täysin loppukulutuksen arvioihin. koskevat Muut vuoden 1988 ja vuosien 1989 ja 1991 muutokset ovat pääasiassa lähtöisin käytetyn tilastollisen perustan ja menetelmien muutoksista, sekä vuodesta 1994 lähtien tapahtuneesta saatujen uusien soveltamisesta näihin vuosiin. Kattavuutta on kohennettu. Tällä hetkellä ei kuitenkaan ole mahdollista yhdistää näitä tarkistuksia mihinkään tiettyyn varaukseen. ja yksityiskohtaisempien jälkeenpäin tietojen Tanska Tanska muutti BKTL-arvioitaan vuosina 1988-1991 ottaakseen huomioon Tanskan viranomaisten tietoon tuodut vesihuoltoa ja kaupallisia toimintoja koskevat varaukset. Muutosten vaikutus näiden neljän vuoden osalta on noin 0,02 % BKTL:sta vesihuollon osalta ja 0,09 % kaupallisten toimintojen osalta. Olisi myös huomattava, että noudattaakseen veroja ja tukia koskevaa päätöstä Tanska perui vuonna 1991 käyttöön ottamansa veroja ja tukia koskevat tarkistukset. Saksa Vuodesta 1990 lähtien Saksan BKTL-arvioissa on otettu huomioon tuona vuonna 3. lokakuuta tapahtunut maan yhdistyminen. Vuosien 1988 ja 1989 luvut koskevat siis 24 entistä Saksan liittotasavaltaa, kun taas vuosien 1990 ja 1991 luvuissa ovat mukana uudet osavaltiot (Länder). Saksa on tarkistanut vuoden 1991 arviotaan uusien osavaltioiden kohdalta noin Œ,85 % vastauksena varauksiin, joita esitettiin näiden uusien osavaltioiden suhteen. Kreikka Kreikka on muuttanut vuosien 1988-1991 BKTL-lukuja osana yhä käynnissä olevaa kansantalouden tilinpidon perusteellista uudistusta. Näiden muutosten vaikutus tuona aikana oli noin 20,7 % BKTL:sta. Espanja Espanja on tehnyt muutoksia vuosia 1988-1991 koskeviin BKTL-arvioihinsa vastauksena esitettyihin varauksiin. Nämä tarkistukset koskevat kansallisia arpajaisia (0,36 % BKTL:sta), vakuutuspalveluita tukia (0,48 %). Kansallisia arpajaisia koskevat arviot ovat kauden 1988-1991 osalta lopulliset. Menettely kansallisia arpajaisia koskevien varausten purkamiseksi on käynnissä. Toisaalta vakuutuspalvelu iden ja koulutustukien luvut ovat yhä väliaikaisia. ja koulutustoiminnan (-0,21 %) Ranska Ranska on esittänyt BKTL-arviot vuosille 1988-1991, jotka on tarkistettu esitettyjen varausten mukaisesti taloudellisen alueen, leasing-toimintojen, vakuutuksen, valtateiden ja verkostojen arvonalennuksen, varkauksien, valtiolle maksettujen tarkistus- ja valvontamaksujen sekä SNCF:lie ja RATP:lle carte orange -kausilipun yhteydessä suoritettujen maksujen osalta. Kaikkien näiden varausten osalta vuosille 1988-1991 tehdyt tarkistukset ovat lopullisia ja niiden määrä on näinä vuosina 0. 07 %, 0,08 %, 0,03 % ja -0,06 % BKTL:sta. Ranska on myös vuodesta 1992 lähtien lähettänyt tiedot, joihin sisältyvät näiden kohtien osalta vaaditut tarkistukset. Erityisvaraukset on purettu. Irlanti Irlanti on tarkistanut vuosin 1988-1991 BKTL-arvioitaan vastauksena tiettyihin esitettyihin varauksiin. Nämä tarkistukset vastaavat 3,67 %, 3,30 %, 3,93 % ja 3,51 % BKTL:sta näinä neljänä vuotena. Vuoden 1988 osalta yli kaksi kolmannesta muutoksista koskee toiminnan bruttoylijäämää. Vuosilta 1989-1991 ei ole annettujen tietojen perusteella mahdollista jakaa muutoksia esitettyjen eri varausten mukaisesti. Uudet arviot ovat väliaikaisia. Italia Ainoa muutos, jonka Italia on tehnyt vuosien 1988-1991 kansantalouden tilinpitoon tarkistus esitettyjen varausten työntekijöiden muualta maailmasta saamien korvausten osalta. Tämä tarkistus on seurausta varauksesta, joka koskee siirtymistä BKT:sta BKTL:oon ja jota BKTL- -0,04 % BKTL:sta edustava seurauksena, on 25 komitea ei ole vielä käsitellyt. Koska Italian kansantalouden tilinpidon uudistaminen on vielä kesken, ei ole mahdollista varmistaa tehtäviä tarkistuksia. Luxemburg Vuonna 1994 päätökseen saatetun kansantalouden tilinpidon merkittävän uudistuksen tuloksena Luxemburg on tarkistanut vuosien 1988-1991 kansantalouden tilinpidon arvioita tavoitteena esitettyjen varausten noudattaminen. Tämän kauden tarkistukset ovat noin + 9 % BKTLrsta. Ne koskevat pääasiassa parempaa kattavuutta palveluiden sekä rahoitus-ja vakuutustoiminnan osalta (noin 90 % lisäyksestä) sekä vähäisemmässä määrin julkisen hallinnon markkina- ja muiden kuin markkinapalveluiden uudelleen arviointia. Alankomaat Alankomaat on tarkistanut BKTL-arvioitaan vuosille 1988-1990 osana kansantalouden tilinpidon merkittävää uudistusta, joka saatiin valmiiksi vuonna 1992. Muutokset vastaavat noin 1,5 % BKTL:sta. Vuoden 1991 luvut arvioitiin uutta perustaa käyttäen, eikä niitä ole tämän jälkeen muutettu paljon. Vuosien 1988-1991 lukuihin tehtiin pieniä tarkistuksia kiinteän pääoman kulutuksen tarkistuksen jälkeen, mikä tuli mahdolliseksi vuoden 1995 jälkeen uusien investointitietojen saatavuuden ansiosta. Tämä tarkistus voidaan lukea osaksi julkista hallintoa ja yksityisiä voittoa tavoittelemattomia yhteisöjä koskevaa varausta. Portugali ja 10,74 % BKTL:sta. Vuoden 1991 Osana kansantalouden tilinpidon merkittävää uudistusta Portugali on korjannut vuosien 1988-1991 BKTL-arvioitaan. Nämä muutokset ovat vuosittain 15,53 %, 14,71 %, 14,21 % luvut edellyttivät vähemmän tarkistuksia, koska toisin kuin kolmena edellisenä vuonna, Azorit ja Madeira sisältyivät vuoden alkuperäiseen arvioon, mikä yhteensä vastaa noin 5 % BKTL:sta. Lisäksi liittyvät muutokset ovat vuosina 1988-1991 varauksia koskeviin parannuksiin suurempia kuin kokonaismuutos. Tämä johtuu siitä, että muut korjaukset ovat aiheuttaneet BKTL-arvioiden pienenemistä vuosien 1993 (jolloin varauksiin liittyvät korjaukset tehtiin) ja 1995 välillä. Tällä hetkellä saatavilla olevien tietojen perusteella ei ole mahdollista jakaa tarkistuksen (noin 10 %) vaikutusta (Azoreita ja Madeiraa lukuunottamatta) esitettyjen eri varausten kesken. Yhdistynyt kuningaskunta Vastauksena esitettyihin varauksiin Yhdistynyt kuningaskunta tarkisti BKTL-arvioitaan vuosille 1988-1991. Varauksiin liittyvät parannukset (-0,10 %, -0,16 %, -0,24 % ja -0,25 % BKTL:sta näinä neljänä vuotena) vastaavat muualta maailmasta saadun joka koskee omaisuustulon siirtymistä BKT:sta BKTL:oon. Otsikko "kokonaismuutos" sisältää kuitenkin myös joitakin muiden varausten perusteella tehtyjä tarkistuksia. Joidenkin näiden varausten "yleiseen varaukseen", tarkistuksia. Nämä liittyvät 26 vaikutus BKTL:oon oli erittäin vähäinen, esimerkkinä vakuutus, jonka osalta vain vuoden 1991 lukuja tarkistettiin (0,08 %). Muissa tapauksissa (tuonti-vientiyritysten rekisteri, leasing-yhtiöiden rekisteri) ei ole ollut mahdollista laskea kokonaisvaikutusta BKTL:oon, koska tarkistukset tehtiin tuotos-panos-taulukkoihin. Näiden taulukoiden osalta varausten esittämisen jälkeen tehdyt tilastomenetelmien muutokset ovat kuitenkin osoittautuneet tyydyttäviksi. Yhdistyneen kuningaskunnan vuosille 1988-1991 antamat uudet arviot ovat lopullisia, ja erityisvaraukset on purettu. 27 ISSN 1024-4492 KOM(96) 124 lopullinen ASIAKIRJAT FI 17 Luettelonumero : CB-CO-96-133-FI-C ISBN 92-78-01858-9 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg 88