title: BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA- PARLAMENTET om gennemførelsen af Rådets Direktiv om fastlæggelse af bruttonationalindkomsten (BNI) i markedspriser

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 27. 03. 1996 KOM(96)124 endelig udg. BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET OM GENNEMFØRELSEN AF RÅDETS DIREKTIV OM FASTLÆGGELSE AF BRUTTONATIONALINDKOMSTEN (BNI) I MARKEDSPRISER 1. Indledning BNI-direktivet (Rådets direktiv 89/130/EØF, Euratom af 13. februar 1989) fastlagde procedurerne til at lette kontrollen og, i det omfang det er nødvendigt, forbedringen af sammenligneligheden, pålideligheden og fuldstændigheden af medlemsstaternes BNI- opgørelser. Vedtagelsen af BNI-direktivet var en følge af indførelsen af De Europæiske Fællesskabers fjerde indtægtskilde, den såkaldte BNI-relaterede indtægtskilde. I denne beretning gøres der rede for, hvilke fremskridt der er gjort ved Kommissionens og BNI-udvalgets hjælp siden vedtagelsen af BNI-direktivet. Beretningen er udarbejdet som opfølgning af Rådets erklæring vedrørende artikel 8, stk. 2, i Rådets afgørelse 94/728/EF, Euratom af 31. oktober 1994 om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter. Det blev i BNI-direktivets artikel 7 understreget, at det er vigtigt at kontrollere og forbedre BNI-opgørelsernes fuldstændighed. Der var i den forbindelse især tale om registreringen af den såkaldte undergrundsøkonomi. BNI-udvalget har derfor prioriteret spørgsmålet om BNI-opgørelsernes fuldstændighed meget højt. En milepæl i dette arbejde var offentliggørelsen af Kommissionens beslutning om BNI-opgørelsernes fuldstændighed (94/168/EF, Euratom af 22. februar 1994). Denne beretning afspejler denne prioritering af arbejdet og er derfor opdelt som følger: afsnit 2 indeholder en kort oversigt over det vigtigste arbejde vedrørende dataenes fuldstændighed. De tværgående emner og de landespecifikke spørgsmål behandles i afsnit 3, mens afsnit 4 indeholder konklusionerne. I beretningen beskrives arbejdet med kontrol og forbedring af nationalregnskaberne i de tolv medlemsstater ved udgangen af 1994. BNI-opgørelser for de nye medlemsstater pr. 1. januar 1995 (Østrig, Finland og Sverige) vil blive udarbejdet første gang i løbet af 1996, og det samme gælder Norge og Island, der har undertegnet aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde. Kommissionen har peget på en række punkter, hvor den formelt har taget forbehold over for medlemsstaterne. Disse forbehold vedrører dele af proceduren for fastlæggelsen af BNI, idet der her må gøres en yderligere indsats for at kontrollere og om nødvendigt forbedre statistikkerne. Et af de vigtigste forbehold drejer sig om fuldstændigheden af hvert lands BNI-opgørelser. Herudover er der en række tværgående forbehold (områder, hvor der i alle medlemsstater er brug for yderligere kontrol eller forbedring) og en række forbehold, der er specifikke for hvert land. 2. Fuldstændighed Kommissionens beslutning om BNI-opgørelsernes fuldstændighed fra februar 1994 blev vedtaget, efter at der var blevet gjort et stort stykke arbejde for at finde frem til den bedste måde at gribe dette vanskelige spørgsmål an på. I henhold til beslutningen skulle medlemsstaterne inden udgangen af juni 1994 indsende rapporter om fire aspekter af -A spørgsmålet om BNI-opgørelsernes fuldstændighed og i nogle tilfælde foretage et omfattende analysearbejde til støtte for disse rapporter. Der er tale om følgende fire rapporter: En detaljeret beskrivelse af samtlige eksplicitte og implicitte justeringer, som medlemsstaterne allerede har foretaget for at nå frem til udtømmende BNI- opgørelser. En rapport med en beskrivelse af resultaterne af en analyse af anvendelsen af beskæftigelsesdata ved validering af BNI-opgørelser. En rapport med en redegørelse for, hvordan naturalieindkomster og drikkepenge indregnes i nationalregnskaberne, og om nødvendigt forslag til forbedringer. En rapport om muligheden for at anvende oplysninger fra skattekontrol til forbedring af BNI-opgørelsernes fuldstændighed. Hovedkonklusionerne af disse rapporter var som følger: Med hensyn til de beregninger og justeringer, som for tiden bruges for at sikre, at medlemsstaternes BNI-opgørelser er dækkende, stod det klart, at behovet for og egnetheden af justeringer og beregninger med henblik på fuld dækning kun kunne vurderes på baggrund af kvaliteten af de grundlæggende statistikker og de generelt anvendte metoder. Medlemsstaternes opgørelser er ikke alle baseret på datakilder af god kvalitet for alle dele af samfundsøkonomien. F. eks. har mange medlemsstater ikke gode statistikker for samtlige tjenesteydelser, og nogle har ikke erhvervsregistre af god kvalitet eller anvender ikke krydscheckmulighederne i nationalregnskaberne i fuldt omfang. De fleste af de medlemsstater, som dette gælder for, har konkrete planer til forbedring af situationen i nær fremtid. En række initiativer fra EU's side støtter medlemsstaternes bestræbelser med hensyn til virksomhedsregistre og tjenesteydelsesstatistikker, specielt Rådets forordning (EØF) nr. 2186/93 af 22. juli 1993 om EF-samordnede registre over foretagender. Desuden foretager ikke samtlige medlemsstater eksplicitte justeringer for forsætlig fejlindberetning til myndighederne uden for bygge- og anlægsbranchen, og de anvendte metoder er meget varierende. Næsten alle medlemsstater må på dette punkt forstærke indsatsen. Det er kun muligt at vurdere anvendelsen af beskæftigelsesdata ved validering af BNI land for land. For nogle landes vedkommende viste de eksisterende BNI-opgørelser sig at være gode nok. For andre landes vedkommende var situationen mindre indlysende. Generelt kunne det imidlertid konkluderes, at resultaterne af undersøgelsen kan og bør integreres i BNI-opgørelserne som led i hvert lands næste generelle revision af deres nationalregnskaber. De generelle revisioner hænger sammen med indførelsen af en ny udgave af ENS (ENS-95, idet ENS er det sæt nationalregnskabsretningslinjer, som anvendes til al dette arbejde), som vil finde sted inden for de næste få år i hvert land. Fristen for integrering af resultaterne er oktober 1998. Med hensyn til dækningen af naturalieindkomster og drikkepenge var hovedkonklusionen, at det er meget forskelligt, i hvilket omfang medlemsstaterne foretager justeringer. Disse forskelle afspejler forskelle i skattelovgivningen, i betydningen af sådanne indkomster i medlemsstaterne og i fortolkningen af nationalregnskabsretningslinjerne (ENS). Der er imidlertid også en række ikke-berettigede forskelle medlemsstaterne imellem, og det vil derfor være nødvendigt at arbejde videre med dette spørgsmål i nogle medlemsstater. Undersøgelsen af muligheden for at anvende oplysninger fra skattekontrol til forbedring af BNI-opgørelsernes fuldstændighed viste, at behovet for at anvende sådanne oplysninger afhænger af, om der er andre muligheder for at tage hensyn til forsætlig fejlindberetning, og der er her forskelle både fra medlemsstat til medlemsstat og fra branche til branche. Det fremgik også, at mens nogle lande kan anvende oplysninger fra skattekontrol og gør det i forskelligt omfang, kan andre lande ikke, enten af fortrolighedsgrunde, eller fordi dataenes ikke-tilfældige karakter gør det umuligt at anvende dem til statistiske formål. Kommissionen griber arbejdet med BNI-opgørelsernes fuldstændighed an på to fronter. Den arbejder bilateralt sammen med medlemsstaterne om spørgsmål, som er specifikke for hvert af dem på grundlag af ovennævnte rapporter. I 1996 er der planlagt tjenesterejser til medlemsstaterne, hvor man skal drøfte detaljerede planer for det resterende arbejde, således at man får det afsluttet. Kommissionen har også nedsat fire task forcer til støtte for BNI-udvalget. Disse skal specielt beskæftige sig med de emner, som kræver yderligere analyse, og som de i henhold til beslutningen udarbejdede rapporter har vist vedrører samtlige lande. Disse task forcer skal rådgive Kommissionen og senere BNI-udvalget om, hvilke metodologier det er bedst at anvende vedrørende byggeri og handel, om anvendelse af husstandsbudgetundersøgelser og om opgørelse af import og eksport under Intrastat- systemet. Samtlige fire task forcer skal forelægge en rapport senest i juni 1996. Efter planen skal alt igangværende arbejde vedrørende BNI-opgørelsernes fuldstændighed være afsluttet og Kommissionens forbehold over for medlemsstaternes BNI-opgørelser være ophævet senest i oktober 1998. En mere udførlig redegørelse for det arbejde, der er udført på grundlag af beslutningen om BNI-opgørelsernes fuldstændighed, og for konklusionerne findes i bilag A til denne beretning. 3 Tværgående og landespecifikke emner Kommissionen har også gjort en stor indsats for at kontrollere sammenligneligheden, pålideligheden og fuldstændigheden af medlemsstaternes BNI-opgørelser med hensyn til en række tværgående emner (emner, som berører samtlige lande) og en lang række landespecifikke spørgsmål. Følgende tværgående emner vurderes som vigtigst for medlemsstaternes BNI- opgørelser: definitionen af det økonomiske område registreringen af skatter og subsidier sammenligneligheden og pålideligheden af opgørelser vedrørende boligtjenester sammenligneligheden af opgørelser på grænsen mellem forbrug af rå- og hjælpestoffer og konsum opgørelsen og fuldstændigheden af finansielle institutioners aktiviteter kvaliteten af opgørelser vedrørende offentlige institutioner og ikke-udbyttegivende institutioner fuldstændigheden af opgørelser vedrørende landbrug kvaliteten af opgørelser vedrørende overgangen fra BNP til BNI fuldstændigheden af opgørelser vedrørende moms som en del af BNI. Der er blevet gjort fremskridt inden for alle disse tværgående emner. For nogles vedkommende er grundlaget for pålidelige og fuldstændige opgørelser nu lagt, og der er allerede blevet foretaget visse korrektioner af BNI. For andres vedkommende er Kommissionen i gang med at indsamle alle de meget detaljerede oplysninger, som er nødvendige, før behovet for eventuelle ændringer kan opgøres. Nedenfor gives en kort oversigt over situationen inden for hvert emne. Yderligere oplysninger om hvert emne findes i bilag A. De økonomiske områder, for hvilke BNI skal opgøres i forbindelse med oprettelsen af en BNI-relateret indtægtskilde, blev fastlagt i en kommissionsbeslutning i 1991. Det begrebsmæssige arbejde vedrørende sammenligneligheden af medlemsstaternes opgørelser over skatter og subsidier blev afsluttet med offentliggørelsen af tre kommissionsbeslutninger i 1993. Nogle medlemsstater må fortsætte arbejdet med at bringe deres praksis i overensstemmelse med de nye bestemmelser. For at sikre sig sammenligneligheden og pålideligheden af opgørelser vedrørende boligtjenester blev der vedtaget en kommissionsbeslutning i 1995. Medlemsstaterne leverer BNI-opgørelser, der er udarbejdet under anvendelse af en fælles og objektiv metodologi, senest i oktober 1996. I praksis får nogle lande måske brug for en undtagelsesordning, således at de først skal have afsluttet arbejdet med udgangen af 1997. Arbejdet med sammenligneligheden og pålideligheden af opgørelser på grænsen mellem forbrug af rå- og hjælpestoffer og endelig anvendelse og vedrørende finansielle institutioner blev fortsat under anvendelse af omfattende spørgeskemaer, hvor der blev forlangt meget detaljerede oplysninger. Der vil i 1996 blive forelagt rapporter i indeholdende oplysninger om eventuelle forbedringer, der skal gennemføres medlemsstaterne. Både med hensyn til statslige og ikke-udbyttegivende institutioner og landbrug blev en række dokumenter med de vigtigste emner drøftet af BNI-udvalget i 1994. I den senere tid har en række mere presserende opgaver, bl. a. vedrørende opgørelsernes fuldstændighed, haft en mere fremtrædende plads, men disse emner vil blive taget op igen i 1996. Sammenligneligheden og pålideligheden af data vedrørende overgangen fra BNP til BNI har været drøftet i en række beretninger, som er blevet behandlet af BNI-udvalget. Der har været ført bilaterale drøftelser med hver medlemsstat, og der er blevet udarbejdet en liste med punkter, hvor der er behov for forbedringer. Der er endvidere blevet gjort opmærksom på et væsentligt problem, nemlig registrering af investeringsselskabers aktiviteter. BNI-udvalget vil i marts 1996 få forelagt et kommissionsforslag med retningslinjer for en anbefalet fælles behandling af disse selskaber. Forslaget vil være baseret på det arbejde, som er blevet gjort i en særlig task force. Opgørelserne af momsdelen af BNI, specielt med hensyn til forskellene mellem de momsbeløb, der modtages af skattemyndighederne, og de momsbeløb, der teoretisk skal betales i henhold til nationalregnskaberne, er blevet drøftet indgående af BNI-udvalget. Den potentielle virkning på BNI af de forskellige metoder, der anvendes i landene for at tage hensyn til momsen i deres nationalregnskaber, vil blive vurderet i forbindelse med bilaterale drøftelser i 1996. Efter planen skal arbejdet med alle tværgående emner være afsluttet senest i oktober 1997, men for boligydelsers vedkommende forventes der at foreligge resultater allerede i september 1996. For nogle landes vedkommende kan det være nødvendigt med undtagelsesbestemmelser, der giver dem muligheden for at vente med at afslutte arbejdet til oktober 1998. Det skal også bemærkes, at indførelsen af den nye udgave af ENS (ENS-95) vil ændre medlemsstaternes BNI-opgørelser. I henhold til artikel 8, stk. 3 i det udkast til Rådets forordning om ENS-95, som for nylig er blevet godkendt af Rådet, og som forventes at blive vedtaget om kort tid, skal BNI-udvalget inden udgangen af 1996 fastlægge metoder for omregning af BNI-opgørelser udarbejdet efter ENS-95 til opgørelser, der er i overensstemmelse med den nuværende udgave af ENS, som der stadig vil være behov for i forbindelse med Fællesskabets egne indtægter. BNI-udvalget fik på mødet i oktober 1995 forelagt en redegørelse for, hvordan og hvor ENS-95 påvirker BNI-opgørelserne. Med hensyn til de landespecifikke emner, som er vigtige for BNI, er der også gjort store fremskridt. De vigtigste kan kort beskrives som følger: Der er gjort et stort arbejde for at få gennemført en grundlæggende omlægning af nationalregnskabet i de medlemsstater, som ansås for at have de svagest baserede BNI-opgørelser. Denne omlægning har allerede betydet store ændringer af BNI-opgørelserne for Grækenland, Luxembourg og Portugal (ændringer i størrelsesordenen henholdsvis +20%, +15% og +10%). Der er ligeledes store ændringer på vej i Belgien og Irland, men dette betyder dog ikke, at der kan forventes lige så store ændringer i BNI-opgørelserne for disse to landes vedkommende. Alle medlemsstater har udført et betydeligt arbejde i forbindelse med Kommissionens landespecifikke forbehold vedrørende forskellige aspekter af deres BNI-opgørelsesmetoder. I mange tilfælde har dette arbejde gjort det muligt for Kommissionen at hæve de pågældende forbehold. I andre tilfælde forventes det udførte arbejde at sætte Kommissionen i stand til at hæve forbeholdene inden udgangen af oktober 1997 (men der kan dog stadig i enkelte tilfælde blive tale om undtagelsesbestemmelser, der skal gøre en frist i oktober 1998 mulig). Alle medlemsstater har også deres egne vigtige projekter kørende vedrørende revision af nationalregnskabet. Disse projekter er ikke direkte en konsekvens af arbejdsprogrammer iværksat af Kommissionen og BNI-udvalget, men de er alligevel meget vigtige, og de supplerer disse programmer. Bilag A indeholder mere detaljerede oplysninger om de vigtigste af de forbedringer, medlemsstaterne allerede har gennemført, eller som de er i færd med at gennemføre. Virkningen af alle de forbedringer, som medlemsstaterne hidtil har foretaget med hensyn til BNI-opgørelser i de tilfælde, hvor Kommissionen har meddelt forbehold, fremgår af oversigtstabellen i bilag B. Kommissionen besøgte de nye medlemsstater og Island og Norge i anden halvdel af 1994 og rapporterede til BNI-udvalget om, hvilke hovedkilder og metoder der anvendes ved beregning af BNI. 4. Konklusioner Som det fremgår af ovenstående, er der blevet gjort store fremskridt (f. eks. i Grækenland, Luxembourg og Portugal), og yderligere forbedringer er undervejs (f. eks. i Belgien og Irland). For de fleste medlemsstaters vedkommende er der sket forbedringer i mange led i opgørelsesprocessen, men nettoeffekten på BNI-opgørelserne har somme tider været lille, fordi justeringerne har opvejet hinanden. Som en konsekvens af det arbejde, der er blevet udført, er de væsentligste problemer med medlemsstaternes BNI-opgørelser enten allerede blevet løst eller vil snart blive det. Medlemsstaternes BNI-opgørelser er derfor væsentligt mere udtømmende, pålidelige og sammenlignelige, end de har været før. Der forestår dog stadig meget og vigtigt arbejde vedrørende fuldstændighed, vedrørende en række tværgående emner og vedrørende enkelte landes specifikke spørgsmål. En stor del af dette arbejde skal efter planen være afsluttet i oktober 1997, og hele arbejdet, herunder arbejdet vedrørende fuldstændighed, skal efter planen være færdigt i oktober 1998. De er ikke på dette stadium muligt at vurdere, hvor stor en virkning på BNI-opgørelserne det endnu ikke afsluttede arbejde vil få. Inden for de næste få år vil det være nødvendigt at sikre, at de nyeste medlemsstater (Østrig, Finland og Sverige) og i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (Norge og Island) også har pålidelige og udtømmende BNI- opgørelser. landene BILAG A Indledning I dette bilag til beretningen gøres der nærmere rede for omfanget af det arbejde, der allerede er udført, eller som for øjeblikket er i gang for at sikre sammenligneligheden, pålideligheden og fuldstændigheden af medlemsstaternes BNI-opgørelser. Dette arbejde er i sagens natur meget teknisk betonet. I bilaget beskrives kun de vigtigste temaer og resultater. En diskussion af de mere tekniske spørgsmål anses ikke for at være relevant inden for rammerne af dette bilag. Bilaget viser omfanget af det arbejde, der er udført for at forbedre BNI-opgørelsernes fuldstændighed, og det er opdelt som følger: beretningens afsnit 1 indeholder et kort resumé af det vigtigste af det arbejde, Kommissionen har udført sammen med BNI- udvalget i årene frem til offentliggørelsen af Kommissionens beslutning om BNI- opgørelsernes fuldstændighed. Det arbejde, der er udført siden offentliggørelsen af beslutningen, og det arbejde, der påtænkes udført i tiden frem til 1997/1998, er beskrevet mere udførligt i afsnit 2. 1. Arbejde udført i perioden 1989-1993 1. 1 Forberedende arbejde BNI-udvalget holdt sit første møde i juni 1989. De vigtigste første skridt var en række væsentlige forberedende arbejder: Medlemsstaterne skulle indsende oversigter over de datakilder og de metoder, de bruger til at beregne BNI. Disse oversigter skulle gennemgås af Eurostat og de andre medlemsstater via BNI-udvalget. Eurostats rapporter om disse oversigter blev drøftet i løbet af 1992. Rapporterne dannede også grundlaget for de landespecifikke af beregningsproceduren. forbehold, Kommissionen hæftede på dele ikke-udbyttegivende Der skulle opstilles et arbejdsprogram. Der blev udvalgt en række temaer med henblik på tværgående undersøgelse: skatter og subsidier, boligtjenester, finansielle institutioner, offentlige og institutioner, sondringen mellem forbrug mellem rå- og hjælpestoffer og endelig anvendelse, overgangen fra BNP til BNI og naturligvis BNI-opgørelsernes fuldstændighed. For alle medlemsstaters vedkommende blev der hæftet et forbehold på alle disse aspekter af deres BNI-opgørelser. Ud over de ovenfor anførte tværgående temaer, hvortil der er hæftet forbehold, blev der også udvalgt en lang række andre temaer, som BNI-udvalget skulle foretage yderligere tværgående undersøgelser af, bl. a. landbrug, moms, af økonomiske områder, salderingsprocedurer og anvendelse af skatteoplysninger. fastlæggelse Der kunne hurtigt gøres fremskridt med hensyn til ét af de tværgående temaer. Der blev vedtaget en kommissionsbeslutning om fastlæggelse af medlemsstaternes økonomiske områder i forbindelse med oprettelsen af en fjerde, BNI-relateret indtægtskilde (91/450/EØF, Euratom af 26. juli 1991). Hermed var det arbejde, som udvalget skulle udføre i den forbindelse, afsluttet. Eksempelvis blev det vedtaget, at De Kanariske Øer, Ceuta og Melilla er en del af det spanske økonomiske område, at Madeira og Azorerne 7 er en del af det portugisiske økonomiske område, og at de oversøiske departementer, der ikke er med i bilag IV til EF-traktaten, er en del af Frankrigs økonomiske område. Det skal også bemærkes, at Tysklands økonomiske territorium ændrede sig i 1990, således at det nu også omfatter de nye delstater. 1. 2 Kursen i BNI-arbejdet På mødet i BNI-udvalget i oktober 1990 fremlagde Kommissionen et dokument om den fremtidige kurs for BNI-arbejdet. I dette dokument blev der foreslået en dobbelt indfaldsvinkel, nemlig en tværgående indfaldsvinkel for en række udvalgte temaer og en landespecifik indfaldsvinkel for en række andre temaer. Dokumentet indeholdt også en oversigt over generelle metoder, hvormed man kan forbedre fuldstændigheden af BNI- opgørelserne, bl. a. en række metoder, som eventuelt kunne følges op af Kommissionen og BNI-udvalget. På BNI-udvalgets møde i oktober 1991 fremlagde Kommissionen en oversigt over de eksplicitte justeringer, som medlemsstaterne allerede på daværende tidspunkt havde gennemført for at forbedre fuldstændigheden, baseret på en første evaluering af de oversigter, medlemsstaterne havde indsendt. Beskrivelserne af de justeringer, de enkelte medlemsstater havde foretaget, varierede meget, hvilket afspejlede uensartetheden i oversigterne. Medlemsstaterne udtrykte deres mening om de forskellige statistiske værktøjer og datakilder, der anvendes (f. eks. virksomhedsregistre, metoder til registrering afvarestrømme, arbejdstyrkeundersøgelser), og om mulighederne for både tværgående og landespecifikke indfaldsvinkler til dette arbejde. til at sikre fuldstændigheden 1. 3 Første vurderinger af medlemsstaternes opgørelser En stor del af 1992 blev brugt på drøftelser af Kommissionens rapporter om de enkelte medlemsstaters opgørelsesmetoder. På BNI-udvalgets møder i juli og september 1992 drøftede man rapporter om de generelle kilder og metoder, der anvendes i alle medlemsstater, undtagen Luxembourg. Disse rapporter indeholdt også en beskrivelse og vurdering af BNI-opgørelsernes fuldstændighed for hver af medlemsstaterne. 1. 4 Kursen for arbejdet vedrørende BNI-opgørelsernes fuldstændighed På BNI-mødet i juli 1992 fremlagde Kommissionen også et kort dokument, hvori der var anført følgende kriterier for vurdering af fuldstændigheden: eksistensen af et veldefineret referenceramme af produktionsenheder; muligheden af at konstatere, om der mangler oplysninger; muligheden af at korrigere for manglende oplysninger; eksistensen af generelle og systematiske justeringer for manglende angivelse af skatteoplysninger; eksistensen af generelle og systematiske justeringer for sort arbejde. På BNI-mødet i september 1992 fremlagde Kommissionen et detaljeret forslag til et ensartet arbejdsprogram vedrørende til kommissionsbeslutning. I dette forslag indgik allerede de fire hovedafsnit i den kommissionsbeslutning, der ville blive offentliggjort i februar 1994. i form af et udkast fuldstændighed På de fleste af BNI-udvalgets møder fra september 1992 til september 1993 var dette arbejdsprogram vedrørende fuldstændighed genstand for lange, detaljerede og intensive drøftelser, inden kommissionsbeslutningen endelig blev behørigt offentliggjort i februar 1994. På BNI-udvalgets møde i december 1993 fremlagde Kommissionen et dokument, som supplerede afsnit IV i Kommissions beslutning. Deri blev det beskrevet, hvordan den i afsnit IV omhandlede sammenligning af beskæftigelsestal ville kunne influere på medlemsstaternes BNI-opgørelser. Det viste, at denne indflydelse ikke er mekanisk, og at at den heller beskæftigelsessammenligningens virkning på BNI-opgørelsen afhænger af nationale forhold og af, hvilke datakilder og opgørelsesmetoder der anvendes til at beregne BNI. lande. Det viste også, ikke alle ens for er 1. 5 Fremskridt med hensyn til de tværgående temaer Arbejdsprogrammet vedrørende fuldstændighed optog en stor del af BNI-udvalgets tid i 1993. Men der opnåedes også fremskridt på mange andre områder. Det begrebsmæssige arbejde vedrørende det tværgående tema skatter og subsidier blev afsluttet med offentliggørelsen af tre kommissionsbeslutninger om de retningslinjer, der er angivet i ENS: en vedrørende produktions- og importsubsidier (93/475/EØF, Euratom af 22. juli 1993), en anden vedrørende produktions- og importafgifter (93/454/EØF, Euratom af 22. juli 1993) og en tredje vedrørende sondringen mellem ikke- varetilknyttede afgifter og forbrug af rå- og hjælpestoffer (93/570/EØF, Euratom af 4. oktober 1993). Der skulle naturligvis stadig gøres en indsats for at sikre overensstemmelse med disse retningslinjer i praksis. Arbejdet vedrørende boligtjenester fortsatte med drøftelse af et Eurostat-dokument med resultaterne af et særligt spørgeskema, som var blevet udsendt til medlemsstaterne. Man blev enige om, at den såkaldte stratifikationsmetode skulle anvendes til at opgøre fiktive boligtjenester (dvs. til at beregne produktionen og forbruget af tjenester, som er implicit, når der er tale om ejerboliger), og at denne metode efterhånden skulle bruges i alle medlemsstater. Der blev såvel en nationalregnskabseksperter som boligstatistikere, og den havde til opgave at finde løsninger på forskellige begrebsmæssige og statistiske vanskeligheder (f. eks. behandlingen af garager og gratis boliger og det, at der ikke findes lejede boliger, som kan sammenlignes med visse typer af ejerboliger. force bestående af oprettet task De vigtigste spørgsmål i forbindelse med overgangen fra BNP til BNI blev anført i et dokument til BNI-udvalgets møde i oktober 1991. Rådgivere aflagde bilaterale besøg i hver af medlemsstaterne i 1993 (i et enkelt tilfælde i 1994) for at undersøge disse problemer. 1. 6 Fremskridt med hensyn til landespecifikke problemer Rapporter fra BNI-kontrolbesøg i fem medlemsstater blev fremlagt på mødet i oktober 1993. Siden er der blevet fremlagt en lang række andre sådanne rapporter. Desuden drøftedes en Eurostat-rapport om opgørelserne vedrørende de franske oversøiske provinser. I denne periode udfoldede de enkelte medlemsstater også store bestræbelser på at forbedre deres BNI-opgørelser, navnlig hvad angår opgørelsernes fuldstændighed. For nogle medlemsstaters vedkommende (Portugal, Grækenland og Luxembourg) opstillede Eurostat særlige støtteprogrammer for at få revideret og forbedret disse landes nationalregnskaber. Andre medlemsstater havde på det tidspunkt allerede planlagt en omlægning af deres nationalregnskaber (Det Forenede Kongerige og Nederlandene). Irland udfoldede store bestræbelser på at forbedre pålideligheden af dets opgørelser på basis af indtægtsmetoden, både hvad angår lønninger og restindkomst. Tyskland var i en særlig situation, da det fra og med 1990 også skulle levere tal vedrørende de nye delstater. At opstille et fuldstændigt nyt statistisk system for de nye delstater krævede en meget stor ekstraindsats fra Statistisches Bundesamts side. For nogle af de andre medlemsstaters vedkommende skulle der laves eller medtages opgørelser for specifikke områder, f. eks. skulle Frankrig aflevere opgørelser sine oversøiske departementer. Endvidere har mange medlemsstater også indført andre forbedringer, som måske ikke har været særligt synlige, men som dog har bidraget væsentligt til at forbedre kvaliteten af deres BNI-opgørelser. for 2. Foranstaltninger truffet siden offentliggørelsen af Kommissionens beslutning om fuldstændighed i februar 1994 2. 1 Omfanget af beslutningen om fuldstændighed Ifølge Kommissionens beslutning fra februar 1994 skulle medlemsstaterne fremlægge rapporter om fire af afsnittene i beslutningen senest ultimo juni 1994. Mange af rapporterne blev dog afleveret flere måneder for sent, fordi en række lande ikke kunne få afsluttet det omfattende arbejde, der krævedes, når de samtidig skulle opfylde de øvrige krav, der blev stillet til dem. På BNI-udvalgets møde i december 1994 fremlagde Eurostat to oversigtsdokumenter om de rapporter, der var indsendt af medlemsstaterne. Disse oversigtsdokumenter dækkede det arbejde, der var udført vedrørende afsnit IV om valideringen af den beskæftigelse, som ligger til grund for BNI-opgørelserne, og afsnit VI om muligheden for at anvende oplysninger fra skattekontrol til at forbedre BNI-opgørelsernes fuldstændighed. På BNI-udvalgets møde i april 1995 fremlagde Eurostat et dokument, der for hver enkelt medlemsstat opsummerede det arbejde, der manglede at blive udført vedrørende afsnit IV, valideringen af den beskæftigelse, som ligger til grund for BNI. Dette dokument var baseret på resultaterne af særlige besøg, som man efter mødet i december 1994 mente det var nødvendigt at aflægge i de fleste af medlemsstaterne. På BNI-udvalgets møde i juni 1995 fremlagde Eurostat oversigtsdokumenter vedrørende de to resterende afsnit i beslutningen, dvs. afsnit III vedrørende de eksisterende beregninger og justeringer, der laves for at sikre BNI-opgørelsernes fuldstændighed, og 10 afsnit V vedrørende indkomst i form af naturalier og drikkepenge. Det første dokument var støttet af et helt sæt detaljerede rapporter om hver medlemsstat. 2. 2 Afsnit ID: Beskrivelse af de beregninger og justeringer, der foretages for at sikre fuldstændighed i medlemsstaternes BNI-opgørelser Formålet med denne del af beslutningen var at indsamle supplerende oplysninger fra medlemsstaterne for at klarlægge, hvor og hvordan de laver beregninger eller justeringer, som enten eksplicit tager hensyn til enheder, der er registreret hos de offentlige myndigheder, men som ikke er omfattet af statistiske undersøgelser, og enheder, der er fritaget for registrering eller som på anden vis ikke er registreret, som på anden måde fejlindberetter, eller som undlader at indberette en del af deres aktiviteter. eller implicit tager hensyn til sådanne udeladelser. Eurostats resumé af medlemsstaternes svar blev fremlagt på BNI-udvalgets møde i juni 1995. I dette dokument understreges ét meget vigtigt punkt: behovet for og det hensigtsmæssige i eventuelle justeringer og beregninger foretaget af hensyn til fuldstændigheden kan kun vurderes i lyset af kvaliteten af basisstatistikkerne i det pågældende land. De vigtigste konklusioner i dokumentet var følgende: Medlemsstaternes opgørelser er ikke for alle økonomiske sektorers vedkommende baseret på pålidelige datakilder. For eksempel har mange medlemsstater ikke pålidelige statistikker for en del af de markedsmæssige tjenester. De fleste medlemsstater i den situation har imidlertid allerede konkrete planer klar til at udarbejde sådanne statistikker inden for den nærmeste fremtid. Medlemsstaterne bestræber sig meget for at justere for enheder, som ikke er dækket af de grundlæggende datakilder. Hvis man skal lave systematiske justeringer for sådanne enheder, er et godt virksomhedsregister med bred dækning uundværligt. Et sådant virksomhedsregister er også af afgørende betydning for en god forbindelse mellem forskellige typer datakilder. Flere af medlemsstaterne har ikke et sådant virksomhedsregister, men de fleste lande i den situation har allerede planer klar til at oprette et sådant virksomhedsregister inden for den nærmeste fremtid eller arbejder på at forbedre eller udbygge deres allerede eksisterende virksomhedsregistre. Nogle medlemsstater udnytter ikke alle mulighederne for at krydschecke deres data, enten ved at sammenligne dem med alternative datakilder eller ved at afstemme dem i en systematisk ramme, såsom en input-output-tabel. Men mange af de medlemsstater, der er dårligt stillet i den henseende, er allerede i gang med at forbedre situationen eller påtænker at gøre det. for Kun nogle af medlemsstaterne skatteunddragelse (dvs. forsætlig fejlindberetning til skattemyndighederne eller andre offentlige myndigheder) inden for industrien, bortset fra byggesektoren. justeringer eksplicitte foretager 11 Hvad angår byggesektoren forholder det sig desuden sådan, at metodologier, datakilder og forudsætninger varierer meget. Her har næsten alle medlemsstaterne behov for at gøre en indsats. Der ville blive nedsat to task forcer - en vedrørende byggeri og en vedrørende handel, hvor unddragelse er mest almindeligt, og det gælder for de fleste af medlemsstaterne - som skulle have til opgave at undersøge alle aspekter af de opgørelsesmetoder, der anvendes i forbindelse med disse brancher, herunder hensyntagen til forsætlig fejlindberetning. I delafsnit 3. 6 i nærværende beretning gives der en mere udførlig redegørelse for disse task forcers rolle. Disse konklusioner opsummerer generelt styrken og begrænsningerne i medlemsstaternes aktuelle BNI-opgørelser med hensyn til deres fuldstændighed. Men for at man skal kunne se det videre perspektiv, bør følgende eksempler på eksplicitte og implicitte justeringer, som medlemsstaterne allerede nu foretager med henblik på at opnå fuldstændighed, nævnes. De eksempler, som følger her, udgør ikke en udtømmende liste over alle de justeringer, der er foretaget under opgørelsesprocessen, og tallene for de enkelte lande er heller ikke sammenlignelige - af ovennævnte grunde, men de giver et godt indtryk af, hvor stor en indsats der er ydet. Belgien foretager en lang række detaljerede, implicitte og eksplicitte justeringer for at opnå fuldstændighed. Til trods for disse justeringer betyder manglen på gode og ajourførte basisstatistikker for mange dele af den belgiske økonomi imidlertid, at BNI- ikke kan betragtes som nødvendigvis opgørelserne selv efter justering endnu fuldstændige. Danmark foretager en række implicitte justeringer (og også nogle eksplicitte justeringer) af sine opgørelser efter produktionsmetoden, for eksempel ved at bruge funktionelt afledte opgørelser i forbindelse med stor dele af byggeaktiviteterne, og udgiftsmetoden for en række serviceaktiviteters vedkommende. Frankrig foretager systematiske justeringer af det, der generelt allerede er højkvalitets basisdata forsætlig fejlindberetning, herunder momssvig og sort arbejde. Tilsammen resulterer disse justeringer i en forøgelse af BNI på ca. 12%. til manglende enheder, skattesvig og for at tage hensyn 6%), og vælger Tyskland opgør BNP både efter produktionsmetoden og efter udgiftsmetoden (idet der foretages forskellige justeringer i løbet af opgørelsesprocessen, hvorved BNI forøges med så den højeste af de beregnede produktions- og ca. udgiftsopgørelsesværdier som endelig BNI. Der foretages herefter endnu en positiv justering for at tage hensyn til eventuelle ufuldstændigheder, som der stadig måtte være tale om. Tilsammen forøger de to sidste procedurer BNI med over 0,5%. Grækenland har foretaget en omfattende forbedring af sit nationalregnskab for at gøre det mere fuldstændigt. De mere pålidelige metoder, der anvendes nu, og en mere fuldstændig dækning af den økonomiske aktivitet resulterede i en stigning på ca. 20% i forhold til den tidligere opgørelse af BNI for 1988 med heraf følgende tilsvarende store stigninger for andre år. Irland bruger data fra folketællingen til at justere og supplere andre data om antal personer i beskæftigelse og antal selvstændige i beskæftigelse og på basis heraf disse 12 gruppers indkomst. Der foretages også en betydelig særskilt justering for at tage hensyn til det forhold, at selvstændige eventuelt kan have sat deres indkomst for lavt. Italien bruger beskæftigelsesstatistikken til at lave systematiske justeringer af de data, der modtages fra virksomhederne, for at tage hensyn til ikke-indberettet eller skjult beskæftigelse og til den sandsynlige lave ansættelse af deres aktiviteter. Der anvendes også indirekte metoder til at sikre fuldstændighed, såsom funktionelle opgørelsesmetoder. Justeringerne for denne kategori af arbejde forøger BNP med ca. 8%, og justeringerne for lav ansættelse af indkomst betyder en yderligere forøgelse på ca. 3%. Luxembourg afsluttede en større omlægning af sit nationalregnskab i 1994. Nationalregnskabet blev på flere områder gjort mere pålideligt og komplet, og BNI blev forøget med ca. 10%. Luxembourg tager hensyn til aktiviteter, som ikke er registreret i dets basisstatistik. Der foretages imidlertid ikke justeringer for sort arbejde eller aktiviteter, som med forsæt ansættes lavt, undtagen for hushjælps vedkommende. for sit Nederlandene har et omfattende sæt basisstatistikker nationalregnskab. De et fra arbejdsregnskabssystem, som er med til at sikre, at BNI-opgørelserne er fuldstændige. Desuden foretages der eksplicitte justeringer for lav ansættelse af aktiviteter inden for en række brancher. De eksplicitte justeringer er hovedsagelig baseret på oplysninger fra skattemyndighederne og forøger BNI med ca. 1 %. som grundlag og omfatter bl. a. data fra momssystemet Portugal afsluttede en større omlægning af sit nationalregnskab i 1993 med henblik på at gøre det mere fuldstændigt og pålideligt. I det nye system betyder oplysningerne om efterspørgslen efter produkter, at der tilføjes ca. 5% til basisdataene om produktion, og sammenligninger med arbejdsstyrkeundersøgelsen tilføjer yderligere ca. 2%. Selve omlægningen betød en forøgelse af BNI på ca. 15%. Spanien foretager effektive krydscheck mellem dets data for at sikre, at de er så komplette som muligt, f. eks. ved at anvende beskæftigelsesdata, og gennemfører desuden en eksplicit justering for ikke-indberettet byggeaktivitet. Det Forenede Kongerige har indført et tilgangs- og anvendelsessystem for at forbedre krydscheckene mellem dets data og foretaget en omfattende omarbejdning af sit virksomhedsregister. Der foretages eksplicitte justeringer for byggeaktivitet og en yderligere generel traditionelle undervurdering, som sker ved anvendelse af indtægtsmetoden sammenlignet med udgiftsmetoden. fuldstændighed baseret på den justering for 2. 3 Afsnit IV: Validering af den beskæftigelse, der ligger til grund for nuværende BNI-opgørelser Ifølge afsnit IV i beslutningen skal medlemsstaterne sammenholde de beskæftigelsesdata, der fremgår af demografiske datakilder, med de beskæftigelsesopgørelser, som ligger til grund for BNI-opgørelserne. Dette krævede en standardisering af definitionen af beskæftigelse, således at man kunne sammenligne med den befolkning, som er beskæftiget skulle bruges, var arbejdsstyrkeundersøgelsen og folketællingen, eller den nationale ækvivalent, hvis der ikke eksisterede nogen folketælling. Ifølge beslutningen skulle sammenligningen foretages på et bestemt detaljeringsniveau efter branche (NACE-CLIO R44 for tjenesteydelser og landet. De demografiske datakilder, der i 13 NACE-CLIO R25 for de andre brancher). De tabeller, der skulle leveres, fremgik af et bilag til beslutningen. Denne del af beslutningen var inspireret af den italienske metode, hvor man bruger beskæftigelsen som en nøglevariabel til at sikre, at nationalregnskabet er udtømmende. Hvis de statistiske kilder, der bruges til at opgøre produktionen og/eller beregne værditilvæksten i forbindelse med opstilling af nationalregnskabet, også kan bruges til at beregne et beskæftigelsesestimat, så kan dette beskæftigelsesestimat også vurderes med hensyn til fuldstændighed i forhold til de beskæftigelsesestimater, der er til rådighed fra demografiske kilder. Hvis i de beskæftigelsesestimater, der ligger til grund for nationalregnskabet, så kan der meget vel være grund til at tro, at produktion og værditilvækst også er undervurderet i ikke viser en sådan mangel, kan det nationalregnskabet. Hvis sammenligningen sandsynligvis konkluderes, at nationalregnskabet i det mindste dækker beskæftigelsen udtømmende. sammenligningen skulle vise en mangel De første resultater af dette arbejde fremgik af et Eurostat-dokument til BNI-udvalgets møde i december 1994. Dette dokument fokuserede på: en klarlægning af det beskæftigelsesbegreb, der ligger til grund for BNI. Der havde været en del forvirring i nogle medlemsstater, hvor nationalregnskabet var baseret på forskellige beskæftigelsesestimater. en beskrivelse af, hvor meget medlemsstaterne havde nået. Nogle havde aflsuttet arbejdet som krævet, mens andre ikke havde. en præsentation af de første resultater. Det fremgik Mart af dokumentet, at der var to foranstaltninger, der skulle træffes øjeblikkeligt: Der skulle hurtigst muligt føres bilaterale drøftelser med de fleste af medlemsstaterne. Disse drøftelser var nødvendige for at få afklaret eventuelle tilbageværende problemer med hensyn afgrænsningen af det arbejde, der stadig var påkrævet i henhold til Kommissionens beslutning, og for at få fastlagt, hvordan og hvornår dette arbejde skulle udføres. Det ville være nødvendigt at oprette task forcer, som skulle gennemgå alle aspekter af kvaliteten af de forskellige opgørelsesmetoder for bestemte brancher, f. eks. byggeri og handel, herunder også temaet beskæftigelsessammenligninger for disse industrier. Disse yderligere drøftelser med medlemsstaterne om beskæftigelsessammenligninger fandt sted i løbet af første kvartal af 1995. I otte tilfælde blev der aflagt særlige besøg i medlemsstaterne. På BNI-udvalgets møde i april 1995 blev der fremlagt et nyt dokument om dette emne med en oversigt over det arbejde, der manglede at blive lavet. For at få et klart overblik over den aktuelle situation med hensyn til dette arbejde, er det nødvendigt at gennemgå situationen land for land. Generelt kunne det dog konkluderes, at medlemsstaterne var enige om, at resultaterne af dette valideringsarbejde forst kunne integreres i deres BNI-opgørelser som et led i hvert enkelt lands næste 14 generelle omlægning af nationalregnskabet. Dette blev anset for at være den eneste valgmulighed, for: det er allerede nu nødvendigt at foretage en omlægning for at kunne indføre de nye begreber og klassifikationer fra den nye ENS, fra NACE1 og fra CPA2. det er allerede nu nødvendigt at foretage en omlægning for at tage hensyn til nye datakilder og opgørelsesmetoder, såsom den nye tjenesteydelsesstatistik og de forbedrede virksomhedsregistre. Beskæftigelsesstatistikkerne kan bedst afstemmes og integreres ved at bruge alle de andre tilgængelige oplysninger, herunder de nye datakilder og klassifikationer, som skal indføres som et led i de næste generelle omlægninger. En generel omlægning i stedet for flere på hinanden følgende omlægninger begrænser databruddene i nationalregnskabet. Dette er både en fordel for dem, der udarbejder dataene, og for de fleste databrugere. 2. 4 Afsnit V: Beskrivelse af regler og statistiske justeringer vedrørende indkomst i form at naturalier og drikkepenge Under afsnit V i beslutningen blev medlemsstaterne anmodet om at: udarbejde en oversigt over beskatningsreglerne i forbindelse med en liste over indkomst i form af naturalier, og for hver type naturalieindkomst at beskrive de anvendte procedurer for at sikre, at de registreres korrekt i nationalregnskabet; beskrive de beregninger, der foretages med hensyn til drikkepenge. For Eurostat og BNI-udvalget er det væsentligt at sikre, at disse typer indkomst ikke holdes uden for værditilvækst og følgelig fra opgørelsen af BNI, enten ved at de bliver holdt helt uden for det statistiske datasystem, eller ved at de bliver ukorrekt registreret som virksomheders forbrug af rå- og hjælpestoffer. Nogle typer naturalieindkomst og drikkepenge anses for at være vigtige komponenter i den samlede indkomst i nogle medlemsstater. Eurostat fremlagde på BNI-udvalgets møde i juni 1995 en rapport om de undersøgelser, medlemsstaterne har gennemført. De vigtigste konklusioner var følgende: For det første var selve rapporterne meget uensartede med hensyn til længde, detaljerethed, klarhed og dækning. Eurostat ville føre bilaterale drøftelser med hver enkelt medlemsstat for at få klarlagt de punkter, der måtte være usikkerhed om, og for eventuelt at få supplerende oplysninger. NACE (aktivitetsnomenklatur) CPA (aktivitetstilknyttet varenomenklatur) 15 For det andet er der stor forskel på, i hvilket omfang medlemsstaterne har gennemført justeringer for naturalieindkomst og drikkepenge. Disse forskelle afspejler forskelle i beskatningsregler, forskelle i betydningen af de forskellige typer naturalieindkomst i medlemsstaterne og forskelle i fortolkningen af ENS. Der synes imidlertid ikke at være nogen egentlig begrundelse for en række af de forskelle, der eksisterer mellem medlemsstaterne. Det vil derfor for nogle medlemsstaters vedkommende være nødvendigt at gennemføre yderligere arbejder. 2. 5 Afsnit VI: Undersøgelse af muligheden for at anvende oplysninger fra skattekontrol til at forbedre BNI-opgørelsernes fuldstændighed I afsnit VI i beslutningen blev medlemsstaterne anmodet om at fremlægge en rapport om muligheden for at anvende oplysninger fra skattekontrol til at gøre BNI-opgørelserne mere fuldstændige. I alle medlemsstater eksisterer der indkomstskattesystemer for personlig indkomst og selskabsindkomst samt merværdiafgiftsystemer, med tilsvarende skattekontrolsystemer. I nogle medlemsstater, bl. a. Frankrig, bruger man allerede oplysninger fra skattekontrol til at til at gøre BNI-opgørelserne mere fuldstændige. Eurostat fremlagde på BNI-udvalgets møde i december 1994 et dokument, som resumerer medlemsstaternes rapporter. De vigtigste konklusioner fra disse rapporter var følgende: Behovet for at bruge oplysninger fra skattekontrol afhænger af, om der er andre muligheder for at gennemføre justeringer for forsætlig fejlindberetning; dette varierer mellem de enkelte medlemsstater og brancher. På samme måde vil det sandsynlige omfang af forsætlig fejlindberetning variere mellem de enkelte medlemsstater og brancher. Resultaterne af skattekontrol indarbejdes i nationalregnskabet i nogle lande ved anvendelse af statistikkerne, herunder også resultaterne af kontrollen af forsætlig fejlindberetning. Dette er f. eks. tilfældet med anvendelsen af momsstatistikken i Danmark, Tyskland og Det Forenede Kongerige. Resultaterne af skattekontrol bruges af en række andre medlemsstater til af gennemføre separate justeringer for forsætlig fejlindberetning. Dette er tilfældet i Frankrig, hvor de gennemførte justeringer dækker hele økonomien, og i Nederlandene for visse servicefags vedkommende. I den nærmeste fremtid vil anvendelsen af skattedata, herunder også oplysninger fra skattekontrol, blive udvidet i Nederlandene og Italien, og måske også i Belgien. Flere medlemsstater påtænker at anvende resultater fra skattekontrol til at gennemføre separate justeringer eller til at kontrollere justeringer, der allerede er gennemført på basis af andre datakilder. Dette er tilfældet i Nederlandene, Det Forenede Kongerige og Portugal. Anvendelse af oplysninger fra skattekontrol til at lave separate justeringer synes af forskellige grunde ikke mulig i Belgien, Tyskland, Irland, Italien, Luxembourg 16 (og måske Grækenland, men situationen for Grækenlands og Spanien vedkommende skal afklares). Der blev anført to væsentlige hindringer: datafortroligheden og vanskeligheden ved at anvende resultaterne til den ikke- tilfældige udvælgelse af virksomheder, der er underkastet skattekontrol, på hele populationen af virksomheder. Det er som regel sådan, at skattekontrollen er rettet mod de virksomheder, man anser for at være de mest sandsynlige skatteundragere. Derfor kan man ikke bare gå ud fra, at virksomheder, som ikke kontrolleres, har samme karakteristika som dem, der kontrolleres. 2. 6 Opfølgning af Kommissionens beslutning om BNI-opgørelsernes fuldstændighed For at fremme arbejdet vedrørende BNI-opgørelsernes fuldstændighed oprettede Kommissionen task forcer, som skal bistå BNI-udvalget, og som skal tage sig af en række specielle emner. De skal rådgive Kommissionen og dermed til sin tid også BNI- udvalget om, hvilke metoder det er bedst at anvende i forbindelse med byggeri og handel, om anvendelse af husstandsbudgetundersøgelser og om opgørelse af import og eksport i henhold til Intrastat-systemet. Task forcen vedrørende byggeri skal udarbejde en oversigt over de største data- og opgørelsesproblemer for denne branche (f. eks. problemerne i forbindelse med overdragelse af arbejde i underentreprise, sæsonarbejde, undladelse af at anmelde produktion og indkomst) og foreslå, hvordan de bedst kan løses (hvilke typer data der er mest anvendelige, hvordan man kombinerer tal fra forskellige datakilder, osv. ). Task forcen vedrørende handel skal gøre det samme inden for engros- og detailhandel (f. eks. fastslå avancerne, opdele salg i kategorierne salg til slutbrugere og salg til forretninger) og for cafeer, hoteller og restauranter. Task forcen vedrørende anvendelse af husstandsbudgetundersøgelser skal undersøge, hvordan tallene fra husstandsbudgetundersøgelserne kan anvendes, når der skal udarbejdes BNP-opgørelser generelt, og i hvilket omfang de kan bruges til at registrere for lavt angivet omsætning (f. eks. i detailforretninger, hoteller, cafeer og restauranter). Task forcen vedrørende anvendelse af Intrastat-data skal undersøge, hvordan BNP- opgørelser kan sikres og forbedres ved at bruge disse data. Siden ophævelsen af toldformaliteterne mellem EU-landene og indførelse af Intrastat-systemet til at registrere intra-EU-handelen med varer synes nøjagtigheden af de statistiske oplysninger om denne type handel at være blevet væsentligt forringet, navnlig på produktgruppe-niveau. En sådan svækker pålideligheden af udgifts- og varestrømsmetoden til at opgøre BNP. Det vil sandsynligvis også reducere kvaliteten af sal delingsprocessen. Forbedring af de statistiske oplysninger om intra-EU-handelen med varer er derfor meget vigtig, hvis man skal opretholde og forbedre kvaliteten af medlemsstaternes BNP-opgørelser. forringelse af kvaliteten af oplysninger om udenrigshandelen De første møder i hver af disse task forcer fandt sted mellem september og november 1995, og der er planlagt flere møder i slutningen af 1995 og begyndelsen af 1996. Alle task forcer aflægger beretning til BNI-udvalget ved udgangen af juni 1996. 17 Efter planen skal arbejdet vedrørende BNI-opgørelsernes fuldstændighed være afsluttet og Kommissionens forbehold med hensyn til disse opgørelser være ophævet senest i oktober 1998. Det skal imidlertid bemærkes, at der sandsynligvis vil blive tale om en række vanskeligheder med at nå dette mål i visse medlemsstater. Det nøjagtige omfang af det arbejde, de enkelte medlemsstater skal udføre, vil variere landene imellem, og det er endnu ikke helt klarlagt, hvad dette arbejde specifikt kommer til af omfatte. F. eks. vil henstillingerne fra de fire task forcer under BNI-udvalget først være kendte i juni 1996. Disse henstillinger skal behandles af Kommissionen og derefter drøftes og godkendes af BNI-udvalget, inden de gennemføres i oktober 1997. I 1996 er der planlagt besøg i medlemsstaterne for at drøfte detaljerede planer for det arbejde, som endnu mangler at blive lavet for at sikre fuldstændighed inden oktober 1998, f. eks. vedrørende beskæftigelsessammenligninger, som skal inkorporeres som en del af de kommende omlægninger af nationalregnskaberne, eller vedrørende opgørelse af naturalieindkomst, navnlig vedrørende behandlingen af privat brug af firmabiler. 2. 7 Fremskridt i forbindelse med de tværgående temaer siden 1994 Sideløbende med det omfattende arbejde vedrørende BNI-opgørelsernes fuldstændighed blev der gjort store fremskridt med hensyn til de andre tværgående emner vedrørende forbehold og undersøgelser, som Kommissionen og BNI-udvalget skal tage sig af. Der kan noteres fremskridt på følgende områder: Taskforcen vedrørende boligtjenester, som påbegyndte sit arbejde medio 1993, aflsuttede det medio 1994 med en nærmere beskrivelse af, hvordan stratifikationsmetoden skal anvendes. På grundlag af task forcens arbejde fremlagde Eurostat på mødet i BNI- udvalget i december 1994 et udkast til kommissionsbeslutning om den metodologi, der skal anvendes i alle medlemsstater. Efter at der var foretaget en række detailændringer, blev forslaget enstemmigt vedtaget af BNI-udvalget, og kommissionsbeslutningen blev behørigt vedtaget (95/309/EF, Euratom af 18. juli 1995). Medlemsstaterne skal levere BNI-opgørelser, der er udarbejdet under anvendelse af den nye fælles metodologi for boligtjenester, for årene fra og med 1988, som led i den indberetning af data vedrørende BNI-indtægten, som skal ske i september 1996. 1 praksis vil det blive nødvendigt at give nogle medlemsstater dispensation og forlænge fristen til udgangen af september 1997. interessante temaer kan Sammenligneligheden af opgørelser på grænsen mellem forbrug af rå- og hjælpestoffer og endelig anvendelse blev drøftet i et dokument til BNI-udvalgets møde i juli 1994. Af særlig til infrastrukturreparationer, forbedringer og fornyelser, udgifter til kapitalgoder af lav værdi og til software. Nærmere oplysninger om de praktiske skridt, medlemsstaterne tager for at tilpasse sig ENS vedrørende sådanne udgifter, vil være påkrævet, før det er muligt at kontrollere og om nødvendigt forbedre sammenligneligheden. Et omfattende spørgeskema til indhentning af disse oplysninger blev sendt til medlemsstaterne i oktober 1994, og de skal besvares og være indsendt senest ved udgangen af 1995. f. eks. nævnes af udgifter registrering Eurostat forelagde i januar 1994 BNI-udvalget et første dokument om finansielle institutioner. Heri var anført en række tekniske spørgsmål vedrørende opgørelsen af produktionen af forskellige typer finansielle tjenester (f. eks. forsikring og handel med udenlandsk valuta) og en række andre spørgsmål vedrørende dækningen af visse typer 18 finansielle institutioner (f. eks. institutuioner, som ikke overvåges af regeringen eller centralbanken) i det statistiske indberetningsystem. Det blev fulgt op af et spørgeskema til hver medlemsstat, hvori der skulle gives udførlige forklaringer af disse punkter, og som også indeholdt en række yderligere spørgsmål vedrørende hvert enkelt land efter en detaljeret undersøgelse af deres finansielle institutioner. De fleste besvarelser af spørgeskemaet er nu modtaget, og der vil blive udarbejdet en opfølgningsrapport til BNI-udvalget i løbet af de nærmeste måneder. lagerbeholdninger, da de vedrører Hvad angår offentlige og ikke-udbyttegivende institutioner fik BNI-udvalget i december 1994 forelagt et første dokument, som identificerede de vigtigste temaer. Udvalget var af den opfattelse, at selv om nogle at temaerne klart var af en vis betydning for BNI, navnlig spørgsmålet om beregningen af realkapitalforbruget i forbindelse med statens anlægsaktiver, så er de lavere prioriteret end mange af de andre emner, som udvalget undersøger samtidig (f. eks. fuldstændighed). Man blev derfor enige om, at yderligere arbejde vedrørende offentlige og ikke-udbyttegivende institutioner skulle udsættes et års tid, således at mere vigtigt arbejde kunne fremmes. Dette emne vil derfor blive taget op igen i BNI-udvalget om kort tid. - fælles for alle medlemsstater Det tidligere arbejde vedrørende overgangen fra BNP til BNI, som blev omtalt i afsnit 2 i dette dokument, blev fulgt op af en rapport til BNI-udvalgets møde i december 1994. Denne rapport fulgte efter de bilaterale drøftelser om emnet, som blev ført med hver af medlemsstaterne. Den indeholdt en liste over punkter, hvor der er behov for forbedringer i nogle af medlemsstaterne, og der blev endvidere gjort opmærksom på et væsentligt problem til registrering af investeringsselskabers aktiviteter, et problem, som skulle undersøges yderligere Udvalget besluttede at oprette en task force, som skulle forslå, hvad der skulle gøres med hensyn til investeringsselskaber. Task forcen mødtes tre gange i det første halvår af 1995. Et dokument med forslag til en anbefalet behandling af disse investeringsselskaber, baseret på task forcens arbejde, blev forelagt BNI-udvalget på dets møde i oktober 1995. Drøftelserne blev fortsat på udvalgets møde i december 1995 og forventes at være afsluttet i marts 1996. De andre svage punkter vedrørende overgangen fra BNP til BNI, hvor der skal ske forbedringer i nogle medlemsstater, følges op på bilateral basis. - med hensyn Emnet landbrug blev behandlet i et dokument til BNI-udvalgets møde i juli 1994. En lang række detaljerede og tekniske vanskeligheder i forbindelse med opgørelsen af landbrugets bidrag til BNI blev identificeret. Der blev fundet svagheder, som regel af mindre betydning, i opgørelserne for mange medlemsstaters vedkommende, men et forbehold blev anset for nødvendigt og derfor fremsat vedrørende de portugisiske opgørelser for landbruget. Ofte var de generelle svaghedspunkter, der blev fundet, forbundet med anvendelsen af begrebet "national bedrift" i forbindelse med landbrugsregnskaberne og dets ufuldstændige kompatibilitet med de begreber, der er brug for i nationalregnskabet. Udvalget besluttede at konsultere landbrugsregnskabseksperterne i en arbejdsgruppe, der er tilknyttet Den Stående Landbrugsstatistiske Komite, vedrørende de tekniske og detaljerede spørgsmål, der var rejst i dokumentet. BNI- udvalget vil vende tilbage til emnet i løbet af 1996, når den har rådført sig med disse eksperter. Emnet anvendelse af momsdata til at opgøre BNI har længe været et tema af interesse for BNI-udvalget. To aspekter af dette spørgsmål har været af særlig interesse, og de har begge to at gøre med beregningen og fortolkningen af det teoretiske momsbeløb: dvs. det momsbeløb, der kan forventes, hvis momsreglerne anvendes på de opgørelser af 19 økonomisk aktivitet, der indgår i nationalregnskabet. Det første aspekt af interesse vedrører fortolkningen af forskellen mellem dette teoretiske momsbeløb og det momsbeløb, som faktisk modtages af staten. Det andet aspekt af interesse drejer sig om, hvilket momsbegreb der faktisk anvendes som momselementet, der er en af komponenterne i BNI. På udvalgets møde i januar 1994 fremlagde Eurostat et dokument, som dels identificerede forskelle mellem de begreber, der anvendes til opgørelsen af momsen som en bestanddel af BNI i nogle af medlemsstaterne, og dels opstillede de hovedtemaer, som skulle gøres til genstand for yderligere undersøgelse. Dette dokument fulgtes af et kort spørgeskema med henblik på indsamling af de supplerende oplysninger, der var nødvendige for at komme videre med dette arbejde, og af endnu et dokument til BNI-udvalgets møde i juni 1995. På udvalgets møde i december 1995 fortsatte man drøftelserne med henblik på at få vedtaget egnet fælles metode til at beregne momsen som en bestanddel af BNI for alle medlemsstater, og disse drøftelser vil desuden blive fortsat bilateralt. Efter planen skal arbejdet med alle tværgående temaer være afsluttet og Kommissionens forbehold med hensyn til disse ophævet senest i oktober 1997 (for boligtjenesters vedkommende skal resultaterne foreligge i september 1996). Det kan blive nødvendigt at give nogle medlemsstater dispensation, således at de for visse arbejders vedkommende får forlænget fristen for afslutning af arbejdet til oktober 1998. 2. 8 Fremskridt med hensyn til de landespecifikke temaer siden 1994 Der er også gjort store fremskridt i de enkelte medlemsstater med hensyn til at forbedre sammenligneligheden og pålideligheden af deres BNI-opgørelser på landespecifikke måder. De opnåede forbedringer kan opsummeres som følger: Der er gjort et stort arbejde for at få gennemført en grundlæggende omlægning af nationalregnskabet i de medlemsstater, som ansås for at have de svagest baserede BNI-opgørelser. Denne omlægning har allerede betydet store ændringer af BNI-opgørelserne for Grækenland, Luxembourg og Portugal. Der er ligeledes store ændringer på vej i Belgien og Irland, men dette betyder dog ikke, at der kan forventes lige så store ændringer i BNI-opgørelserne for disse to landes vedkommende. Alle medlemsstater har udført et betydeligt arbejde i forbindelse med Kommissionens landespecifikke forbehold vedrørende forskellige aspekter af deres BNI-opgørelsesmetoder. I mange tilfælde har dette arbejde gjort det muligt for Kommissionen at hæve de pågældende forbehold. I de andre tilfælde forventes det udførte arbejde at sætte Kommissionen i stand til at hæve forbeholdene på et eller andet tidspunkt mellem skrivende stund og målfristen oktober 1997 (selv om det også her i nogle tilfælde vil blive nødvendigt at give dispensation og forlænge fristen til oktober 1998). Alle medlemsstater har også deres egne vigtige projekter kørende vedrørende omlægning af nationalregnskabet. Disse projekter er ikke direkte en konsekvens af arbejdsprogrammer iværksat af Kommissionen og BNI-udvalget, men de er alligevel meget vigtige, og de supplerer disse programmer. En komplet liste over alle de forbedringer, de enkelte medlemsstater har foretaget, ville blive meget lang. Nedenfor følger en redegørelse for de vigtigste af de forbedringer, * 20 medlemsstaterne allerede har gennemført, eller som de for øjeblikket er i færd med gennemføre: I Belgien er der blevet foretaget en række institutionelle ændringer med det formål at give ny drivkraft til forbedringen af nationalregnskabet. Det eksisterende system, som ifølge en detaljeret Eurostat-rapport fra 1992 har betydelige mangler, vil blive genstand for ved nationalregnskabssystemet kan nævnes en ny række basisstatistikker fra virksomhederne samt udskiftning af OECD-nationalregnskabssystemet fra 1958 med ENS-systemet. omlægning. Af karakteristika omfattende vigtige nye en I Danmark har det allerede fuldførte arbejde betydet, at Kommissionen har kunnet hæve et forbehold, der specielt vedrørte Danmark, og et andet forbehold forventes hævet om kort tid. Kommissionen har også været i stand til at hæve sit forbehold vedrørende skatter og subsidier, efter at Danmarks Statistik havde foretaget en række ændringer. Arbejdet med et omfattende omlægning af nationalregnskabet, som omfatter en lang række vigtige nye datakilder, skal være afsluttet medio 1997. Omlægningen omfatter en række projekter, som vedrører Kommissionens resterende forbehold vedrørende Danmark, og andre projekter, som viderefører det arbejde, som er udført hidtil vedrørende fuldstændighed. I Frankrig har forbedringer af en række at de enkelte nationalregnskabestimater gjort det muligt for Kommissionen at hæve et af de forbehold, der specielt gjaldt Frankrig, samt det tværgående forbehold vedrørende skatter og subsidier. Der gøres også fremskridt i arbejdet med de forbedringer på lang sigt, der skal til for at hæve det resterende forbehold vedrørende Frankrig. I Tyskland blev BNI-opgørelser, også omfattende de nye tyske delstater, forelagt BNI- udvalget. En kommissionsrapport til BNI-udvalget i juli 1994 indeholdt en kritisk vurdering af disse opgørelser, og der blev heri dels peget på de store bestræbelser, der var blevet udfoldet, dels på nogle områder, hvor de kan forbedres i fremtiden. Man arbejder med Kommissionens forbehold vedrørende Tyskland (både de gamle og de nye delstater) og er i gang med de forskellige tilhørende arbejder, som skal være afsluttet på forskellige datoer fra nu af og til oktober 1977. Det tværgående forbehold vedrørende skatter og subsidier er blevet hævet for Tysklands vedkommende. finansieret gennemført af Kommissionen I Grækenland har det nationale statistiske kontor med bistand fra en række tekniske eksperter af nationalregnskabet. Den største omlægning, som hovedsagelig blev gennemført i 1994, omfattede forbedrede metoder for f. eks. byggeri, handel, og forretnings- og personlige tjenester, og førte til, at de tidligere BNI-opgørelser voksede med over 20%. Selv om der stadig skal nogle forbedringer til, er det klart, at der allerede nu er opnået en væsentlig i det græske nationalregnskab. De oplysninger, som Kommissionen endnu mangler, før de specifikke forbehold vedrørende Grækenland kan vurderes og derefter med tiden hæves, forventes leveret senest i februar 1996. forbedring af sammenligneligheden og pålideligheden forbedringer store I Irland fortsætter en række projekter, som skal forbedre pålideligheden af BNI-tallene opgjort efter indtægtsmetoden. Desuden vil udviklingen af udgiftsmetoden og af et input output system føre til et mere pålideligt nationalregnskab. Dette arbejde skal være fuldfort i 1997, hvor det, om alt går vel, skulle være muligt at hæve alle Kommissionens forbehold vedrørende Irland. 21 I Italien anses den nuværende anvendelse af beskæftigelsesdata til at sikre fuldstændige nationalregnskabstal at være et godt fundament for opgørelsen. Man arbejder på at få størst muligt nytte af og på at opbygge et familiebudgetundersøgelserne virksomhedsregister af høj kvalitet. Så snart disse store opgaver er afsluttet, forventes Kommissionens forbehold vedrørende Italien hævet. I Luxembourg blev der i løbet af 1994 gennemført en omfattende omlægning, som omfattede forbedringer af mange af basisstatistikkerne, navnlig dem vedrørende tjenesteydelser, samt nogle af de anvendte opgørelsesmetoder. Det tidligere BNI-estimat blev forøget med ca. 10% som et resultat heraf. Så snart Kommissionen har modtaget alle oplysninger om det reviderede system, forventer den at kunne hæve samtlige eller i hvert fald de fleste forbehold vedrørende Luxembourg. i 1992 I Nederlandene blev der foretaget en omfattende omlægning af nationalregnskabet, idet man bl. a. fjernede nogle af de relative svagheder. Man er i gang med endnu en omlægning, som navnlig omfatter en yderligere forbedring af fuldstændigheden, og denne omlægning skal være færdig i 1999. Der er blevet gennemført en undersøgelse i forbindelse med et enkelt forbehold, Kommissionen havde vedrørende Nederlandene, og en mindre revision af BNI vil gøre det muligt at hæve dette forbehold. I Portugal tog man fat på de største svagheder i nationalregnskabet i en omfattende omlægning, som afsluttedes i 1994. Ved omlægningen opnåedes f. eks betydeligt forbedrede opgørelser af, hvor meget store dele af servicesektoren bidrager med, og det førte til, at de tidligere opgørelser af BNI blev forøget med ca. 15%. Der skal gennemføres endnu en række forbedringer af det portugisiske nationalregnskab, men det omfattende arbejde, der allerede er udført, skulle gøre det muligt inden længe at hæve mange af Kommissionens forbehold vedrørende Portugal. De resterende forbehold vedrørende Portugal forventes at føre til yderligere forbedringer af BNI i 1996, og man håber, at disse forbehold til den tid også kan hæves. og subsidier. Kommissionens I Spanien er der gennemført forbedringer af behandlingen af nationallotteriet og af skatter spanske nationallotteriopgørelser hæves. Man er i gang med arbejde, som skal gøre det muligt at hæve de resterende specifikke forbehold vedrørende Spanien, og de tværgående forbehold vedrørende skatter og subsidier, i 1997. vedrørende forbehold de I Det Forenede Kongerige har det arbejde, der allerede er fuldført, gjort det muligt for Kommissionen at hæve alle fire forbehold vedrørende Det Forenede Kongeriges BNI- opgørelser. Hvad angår de nye medlemsstater samt Island og Norge, aflagde Eurostat hvert af disse lande et første besøg i anden halvdel af 1994. Formålet var at indsamle en række basisoplysninger om de kilder og metoder, som anvendes i disse lande, og vejlede dem med hensyn til levering af mere detaljerede data til Kommissionen. En rapport om hvert af disse besøg blev drøftet på BNI-udvalgets møder i december 1994 og marts 1995. 22 Bilag B til beretning til Rådet og Parlamentet om BNI-direktivet Oversigt over forbedring af BNI-opgørelserne for de år, hvor der er fremsat forbehold Ar 1988 1989 1990 | 1991 1988-1 1988R95 Æn Forbedring 1989-1 1989R95 Æn Forbedring 1990-1 1990R95 Æn Forbedring 1991-1 1991-IV Æn Forbedring • dring i Forbindelse dring i Forbindelse dring i Forbindelse dring i Forbindelse i alt med forbebehod i alt med forbebehod i alt med forbebehod i alt med forbebehod Land Enhed Belgien Danmark Tyskland Grækenland Spanien Frankrig Irland Italien Luxemburg Nederlandene Portugal mia BFR mia DKR mia DM mia DR mia PTA mia FF mia IR£ 1000 mia LIT. mia. HFL mia HFL mia ESC Det Forenede Kongerige mia UK£ 463 459 -0,86% 5445 5513 1,25% 0,06% 5952 5991 0,66% N/B 6352 6345 - 0 , 1 1% N/B 6680 6699 0,28% 695 2122 7390 694 -0,14% 0,11% 733 725 -1,09% 0,11% 777 753 -3,09% 0,11% 784 782 -0,26% 2108 -0,66% N/B 2261 2249 -0,53% N/B 2470 2494 0,97% N/B 2826 2882 1. 98% 8997 21,75% 20,70% 8768 10691 21,93% 20,60% 10409 12867 2 3 , 6 1% 20,90% 12813 15726 22. 73% 1084 1,12% -0,04% 1177 1183 0 , 5 1% 39190 40018 2 , 1 1% 5645 18. 8 1072 326 449 5726 1,43% 20 6,38% 360 10,43% 454 1,11% 5880 6780 15. 31% 0,69% 0,07% 3,67% 9,20% 1,56% 15,53% -0,10% 44597 44945 0,78% 0,64% 49627 49971 0,69% 0,56% 54223 54736 0. 95% 6101 6154 0,87% 0,08% 6467 6479 0,19% 0,03% 6722 6735 0. 19% 20,9 22. 18 6,12% 373 473 404 485 8 , 3 1% 2,54% 3,30% N/B 8,85% 1,69% 22,9 1291 397 509 24,06 5,07% 1296 0,39% 442 11,34% 516 1. 38% 3,93% 24,25 25,4 4. 74% N/B 1407 1409 0,14% 9,32% 1,37% 433 543 482 11,32% 542 -0. 18% 6994 8004 14,44% 14,71% 8460 9490 12,17% 14,21% 10206 10915 6. 95% 511 502 -1. 76% -0,16% 548 540 -1,46% •0,24% 568 566 -0. 35% N/B 0,11% 0,85% 20,70% 0,67% •0,06% 3,51% N/B 8,78% •0,18% 10,74% •0,25% 19XX I = første opgørelse for 19XX. = oplysning foreligger ikke 19XXR95 = en i 1995 revideret opgørelse for 19XX 23 Indledning Ovenstående tabel viser ændringerne i medlemsstaternes BNI-opgørelser for perioden 1988-1991. Nogle af disse ændringer skyldes igangværende justeringer af BNI. Der vil ikke blive gået nærmere ind på disse her, idet formålet er at fremhæve de ændringer, som afspejler forbedringer, der er en følge af, at Kommissionens beslutninger er blevet anvendt, eller at der er blevet meddelt forbehold. Der vil i det følgende blive gjort rede for de forskellige type forbedringer i hvert land. For at kunne måle, hvilke fremskridt medlemsstaterne har nået, var Eurostat og BNI- udvalget også interesseret i at vurdere forbedringer af de statistiske metoder og kilder, efter at der var blevet givet meddelelse om forbehold, specielt hvor der ikke foreligger tilstrækkeligt detaljerede oplysninger om ændringer i tallene. Perioden fra 1988-1991 er valgt, fordi den svarer til de år, for hvilke BNI-opgørelserne forventes at være endelige, og for hvilke der er blevet givet udtryk for forbehold. Belgien For 1988 svarer de samlede BNI-justeringer, der har direkte relation til forbehold (0,06%), til den gennemsnitlige korrektionsprocent for de tre forskellige måder at beregne BNI på. På outputsiden vedrører disse ændringer (0,13% af den samlede BNI) hovedsagelig løn modtaget fra udlandet (0,19%) og merværdien af markedsmæssige tjenester (-0,08%). For indkomsternes vedkommende vedrører forbedringerne (0,16%) hovedsagelig skatter betalt til belgiske virksomheder (-0,33%), virksomhedsoverskud (0,25%), aflønning af ansatte (0,13%) og udbytter modtaget af belgiske virksomheder (0,009%). På udgiftssiden vedrører justeringerne (-0,12%) udelukkende opgørelser af konsumet. De øvrige ændringer for 1988 og ændringerne for 1989-1991 skyldes hovedsagelig ændringer i det statistiske grundlag og de statistiske procedurer samt retropolering til disse år af nye og mere detaljerede data, som er fremkommet siden 1994. BNI er desuden blevet mere udtømmende. Disse ændringer kan dog ikke i øjeblikket tilskrives et specielt forbehold. Danmark Danmark har ændret sine BNI-opgørelser fra 1988-1991 for at tage højde for de forbehold, som blev meddelt de danske myndigheder vedrørende vandforsyning og kommercielle aktiviteter. Virkningen af disse ænringer for de nævnte fire år er ca. 0,02% af BNI for vandforsynings vedkommende og 0,09% for kommercielle aktiviteters vedkommende. Det skal også nævnes, at for at overholde bestemmelserne i beslutningen om skatter og subsidier trak Danmark de justeringer vedrørende skatter og subsidier tilbage, som var blevet indført i 1991. Tyskland 24 Siden 1990 har der i BNI-opgørelserne i Tyskland været taget hensyn til Tysklands forening den 3. oktober 1990. Tallene for 1988 og 1989 gælder således for den gamle forbundsrepublik, mens tallene for 1990 og 1991 også omfatter de nye delstater. Tyskland har justeret 1991-opgørelsen for de nye delstater med omkring 0,85% i anledning af de forbehold, som var blevet meddelt for disse nye delstater. Grækenland Grækenland har ændret sine BNI-tal for 1988-1991 som led i den grundlæggende revision af landets nationalregnskaber, som stadig er i gang. Virkningen af ændringerne for perioden svarer til omkring 20,7% af BNI. Spanien Spanien har ændret sine BNI-opgørelser for 1988-1991 på baggrund af de forbehold, som var blevet meddelt. Justeringerne vedrører nationallotteriet (0,36% af BNI), forsikringsydelser (0,48%). Opgørelserne for nationallotteriet er endelige for perioden 1988-1991. Proceduren for ophævelse af forbeholdet vedrørende nationallotteriet er i gang. Tallene for forsikringsydelser og undervisningssubsidier er imidlertid stadig foreløbige. (-0,21%) og subsidier til undervisningsaktiviteter Frankrig Frankrig har leveret BNI-opgørelser for 1988-1991, som er revideret på baggrund af de meddelte forbehold. Ændringerne vedrører det økonomiske område, leasing, forsikring, afskrivning afveje og netværk, lagersvind, behandling af inspektions- og kontrolgebyrer betalt til det offentlige samt betaling til SNCF og RATP i forbindelse med carte orange- billetten. Justeringerne for disse forbehold for perioden 1988-1991 er endelige og beløber sig til henholdsvis 0,07%, 0,08%, 0,03% og -0,06% af BNI. Siden 1992 har Frankrig desuden indberettet data, hvor der er taget hensyn til de krævede justeringer for disse poster. Forbeholdene er blevet ophævet. Irland Irland har justeret sine BNI-opgørelser for 1988-1991 på baggrund af forskellige forbehold, som var blevet meddelt. Justeringerene udgør 3,67%, 3,30%, 3,93% og 3,51% af BNI for de fire pågældende år. Mere end to tredjedele af ændringerne for 1988 vedrører bruttooverskuddet af produktionen. For 1989-1991 er det ikke muligt på grundlag af de data, som er blevet leveret, at foretage en opdeling af ændringerne på de forskellige forbehold. De nye opgørelser er foreløbige. Italien Den eneste ændring, som Italien har foretaget i nationalregnskaberne for 1988-1991 som følge af meddelte forbehold, er en justering på -0,04% af BNI for aflønning af ansatte 25 modtaget fra udlandet. Denne justering har baggrund i forbeholdet vedrørende overgangen fra BNP til BNI, som BNI-udvalget endnu ikke har behandlet. Da omlægningen af Italiens nationalregnskaber endnu ikke er afsluttet, er det i øjeblikket umuligt at vurdere, hvilke justeringer der skal foretages. Luxembourg Som følge af den omfattende omlægning af nationalregnskaberne, som Luxembourg gennemførte i 1994, har landet justeret sine opgørelser for nationalregnskaberne for 1988-1991 for at tage højde for de forbehold, som blev meddelt. Justeringerne for perioden udgør omkring +9% af BNI. De vedrører hovedsagelig en bedre dækning af tjenesteydelser og finansielle aktiviteter og forsikringsaktiviteter (omkring 90% af stigningen) og i mindre omfang end omvurdering af det offentliges markedsmæssige og ikke-markedsmæssige tjenester. Nederlandene Nederlandene har justeret sine BNI-opgørelser for 1988-1990 som et led i den større omregning af nationalregnskaberne, som blev afsluttet i 1992. Ændringerne udgør omkring 1,5% af BNI. Tallene for 1991 blev fastsat skønsmæssigt på det nye grundlag og er ikke senere blevet ændret af betydning. Der blev foretaget mindre justeringer af tallene for 1988-1991 efter en revision af realkapitalforbruget, som blev muliggjort i 1995 takket været de nye data om investeringer. Denne revision kan henregnes til forbeholdet vedrørende offentlige og private ikke-udbyttegivende institutioner. Portgual Som led i den omfattende ændring af sine nationalregnskaber har Portugal korrigeret sine BNI-opgørelser for 1988-1991. Ændringerne beløber sig til henholdsvis 15,53%, 14,71%, 14,21% og 10,74% af BNI. Tallene for 1991 krævede kun mindre justering, da de oprindelige opgørelser i modsætning til de tidligere tre år allerede inkluderede Azorerne og Madeira, som til sammen tegner sig for omkring 5% af BNI. For perioden 1988-1991 gælder desuden, at tallene vedrørende ændringer foretaget på baggrund af de fremsatte forbehold er højere end for den samlede ændring. Dette skyldes, at andre rettelser har medført et fald i BNI-opgørelserne mellem 1993 (det år, hvor forbedringerne foretaget på baggrund af de fremsatte forbehold blev foretaget) og 1995. Det er ikke med de i øjeblikket tilgængelige data muligt at foretage en opdeling på de forskellige meddelte forbehold af virkningen af ændringen (ekskl. Azorerne og Madeira), dvs. omkring 10%. Det Forenede Kongerige På grundlag af de forbehold, der er blevet meddelt, justerede Det Forenede Kongerige sine BNI-opgørelser for 1988-1991. Rettelserne i forbindelse med forbeholdene (henholdsvs -0,10%, -0,16%, -0,24% og -0,25% af BNI for de fire pågældende år) svarer til justeringerne for formueindkomster modtaget fra udlandet. De vedrører det 26 (0,08%). "tværgående forbehold" om overgangen fra BNP til BNI. Posten "ændring i alt" omfatter imidlertid også forskellige justeringer foretaget på grundlag af andre forbehold. Nogle af disse forbehold havde kun en lille virkning på BNI, f. eks. forsikring, hvor kun 1991 blev justeret import- og eksportvirksomheder, register over leasingselskaber) har det ikke været muligt at beregne den samlede effekt på BNI, da justeringerne blev foretaget i input- outputtabellerne. For disse tabellers vedkommende har ændringerne af de statistiske metoder efter meddelelsen af forbehold imidlertid været tilfredsstillende. De nye opgørelser, som Det Forenede Kongerige har forelagt for 1988-1991, er endelige og de særlige forbehold er blevet ophævet. (register over I andre tilfælde 27 ISSN 0254-1459 KOM(96) 124 endelig udg. lD ****©" DOKUMENTER DA 17 Katalognummer : CB-CO-96-133-DA-C ISBN 92-78-01850-3 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg 2S