title: BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET OG DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG om anvendelsen af Rådets direktiv 90/377/EØF om en fællesskabsprocedure med hensyn til gennemsigtigheden af prisen på gas og elektricitet til den endelige forbruger i industrien

eurovoc_concepts:
electrical energy
gas
intermediate consumption
price of energy
prices policy

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER it •à ir ir Bruxelles, den 15. 03. 1996 KOM(96) 92 endelig udg. BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET. EUROPA-PARLAMENTET OG DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG om anvendelsen af Rådets direktiv 90/377/EØF om en fællesskabsprocedure med hensyn til gennemsigtigheden af prisen på gas og elektricitet til den endelige forbruger i industrien (forelagt af Kommissionen i henhold til artikel 8 i Rådets direktiv 90/377/EØF af 29. juni 1990) INDHOLDSFORTEGNELSE RESUMÉ OG RETNINGSLINJER FØRSTE DÉL : DIREKTIVETS GENNEMFØRELSE 1. Direktivet i korte træk 2. Juridiske aspekter 2. 1. Gennemførelse 2. 2. Ændringer i direktivet 3. Udvidelse til nye lande 3. 1. De nye medlemsstater 3. 2. Aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde 3. 3. De central- og østeuropæiske lande 4. Direktivets funktion 4. 1. Indberetning af priser 4. 1. 1. Vurdering af situationen 4. 1. 2. Referencepriserne 4. 1. 3. Anvendelse af reglerne om fortrolighed 4. 1. 4. Fordeling af forbrugerne og de aftagne mængder 4. 1. 5. Verificering af oplysningerne 4. 1. 6. Definition af steder 4. 2. Prissystemerne 5. Offentliggørelse af resultaterne ANDEN DEL : UNDERSØGELSE AF RESULTATERNE Prissituationen og -udviklingen 6. Metoder 6. 1. Valg af måleenhed 6. 2. Udvælgelse af stikprøven 6. 3. Virkningerne af den indirekte beskatning 7. Analyse af elpriserne til industriel anvendelse i EF 7. 1. Elprissituationen og -udviklingen 1985-90-95 for de enkelte steder a) Produktivitet b) Modsætninger i tarifdegressionen i national valuta pr. 1. januar 7. 2. Prissituationen og -udviklingen i KKS på de forskellige steder 7. 2. 1. Stedernes rækkefølge 7. 2. 2. Ændret rækkefølge mellem 1990 og 1995 7. 2. 3. Elpriser i ECU 7. 2. 4. Konvergensundersøgelse 8. Analyse af gaspriserne til industrien i EF 8. 1. Gasprissituationen og -udviklingen i national valuta pr. 1. januar 1985, 1990 og 1995 for de enkelte steder 8. 2. Prissituationen og -udviklingen i KKS på de forskellige steder 8. 2. 1. Stedernes rækkefølge pr 1. januar 1995 8. 2. 2. Gaspriser i ECU 8. 2. 3 Konvergensundersøgelse BILAG 1. Rådets direktiv 90/377/EØF af 29. Juni 1990 gnnemførelsessituationen 2a 2b 3. 4. 5. 6. 7. Industrielle standardforbrugere af elektricitet Industrielle standardforbrugere af gas Liste over de indtil nu offentliggjorte numre af "Statistiques en bref og årbøger Priser eksklusive skatter og afgifter for elektricitet til industriel anvendelse Tyskland i El til industriel anvendelse - prissituation og -udvikling i national valutafor de enkelte steder pr. 1. Januar 1985 - 1990 - 1995 EUR12: Priser ekskl. Skatter og afgifter for elektricitet til industriel anvendelse i KKS/10MWh pr. 1/1/1995) EUR12: Priser ekskl. Skatter og afgifter for elektricitet til industriel anvendelse (i KKS/10 MWh pr. 1/1/1990) 8 Stedernes placering efter stigende prisniveau pr. 1. Januar 1995 9. Stedernes placering efter stigende prisniveau pr. 1. Januar 1990 3 10. Elpriser i ECU/10 mwh/år (1. januar 1985-1990-1995) 11. Gas til industriel anvendelse - prissituation og -udvikling i national valuta for de enkelte steder pr. 1. Januar 1985-1990-1995 12. EUR12: Priser ekskl. Skatter og afgifter for gas til industriel anvendelse i KKS/100GJ pr. 1/1/1995 13. EUR 12: PRiser ekskl. Skatter og afgifter for gas til industriel anvendelse i KKS/100GJ pr. 1/1/1990 14. Priser ekskl. Skatter og afgifter for gas til industriel anvendelse i Tyskland pr. 1. januar 1990 og 1995 15. Stedernes placering efter stigende prisniveau pr. 1. januar 1995 16. Stedernes placering efter stigende prisniveau pr. 1. januar 1990 17. Gaspriser i ECU 1985-1990-1995 GRAFISKE FREMSTILLINGER I. Elpriser 1985 -1990 -1995: Grafisk sammenligning mellem værdierne i KKS og ECU på stikprøvens 14 steder. II. Gaspriser 1985 -1990 -1995: Grafisk sammenligning mellem værdierne i KKS og ECU på stikprøvens 12 steder. RESUME OG RETNINGSLINJER s a m m e n f a t t e n de N æ r v æ r e n de "prisgennemsigtighedsdirektivet" er den anden af denne art*. Rapporten gennemgår dels, hvordan Rådets direktiv 90/377/EØF af 29. juni 1990 fungerer, dels hvordan priserne har udviklet sig i forhold til hinanden. Den er udarbejdet i henhold til direktivets artikel 8. a n v e n d e l s en r a p p o rt om af Rapportens FØRSTE DEL vedrørende direktivets funktion beskriver, hvilke problemer Kommissionens tjenestegrene er stødt på i direktivets gennemførelse. Medlemsstaterne vil hver især blive opfordret til at forbedre betingelserne for indsamling af oplysninger, for at fristerne for indsendelsen kan overholdes fuldt ud. Da stadig flere lande deltager i undersøgelsen, bliver det mindre og mindre acceptabelt, at offentliggørelsen af resultaterne forhindres, fordi en enkelt medlemsstat ikke eller ikke rettidigt fremsender oplysningerne. Kommissionen vil sammen med eksperterne fra arbejdsgruppen vedrørende energipriser undersøge, hvordan man kan få direktivet til at fungere bedre, især på grundlag af det, der kan udledes af prissammenligningen. Der vil blive lagt vægt på at gøre priserne mere pålidelige og repræsentative. På grund af problemerne med at få oplyst fordelingen i henhold til direktivets artikel 1, nr. 3, indeholder rapporten nye forslag til en ny afgrænsning af forbrugskategorierne. Der skal ligeledes gøres en særlig indsats for at præcisere indholdet af meddelelserne om prissystemerne ifølge nr. 2. Med hensyn til referenceprisen henleder Kommissionen medlemsstaternes opmærksomhed på, at ekspertgruppen hurtigt må nå til enighed dels om definitionen på efterspørgselskarakteristika for den tænkte "referencepris-forbruger" i overensstemmelse med punkt 15, andet afsnit, i bilaget om elektricitet, dels om overholdelsen af de forpligtelser, der er anført i samme bilags punkt 16-21, om oplysning om særlige, repræsentative faktorer samt prisreduktioner, antallet af forbrugere og det samlede forbrug for hver gruppe. Hvis disse oplysninger ikke foreligger, afspejler referencepriserne ikke de priser, der i virkeligheden gælder for de tilsvarende forbrugere, og er ubrugelige til analyseformål. Som tidligere fortsætter EUROSTAT sit arbejde med at informere om direktivet. EUROSTAT undersøger mulighederne for at kontrollere pålideligheden af de oplysninger, der modtages i forbindelse med meddelelserne ifølge direktivet, ved f. eks. at foretage stikprøver direkte hos visse forbrugere. Direktivets geografiske dækning er blevet bedre, navnlig i Tyskland og takket være udvidelsen til de nye medlemsstater, men der er stadig nogle huller i andre tilfælde. Elprisernes gennemsigtighed er tilfredsstillende, men der konstateres en forværring i gennemsigtigheden af gaspriserne blandt de største forbrugere. jf. KOM(93) 666 endelig udg. af 16. december 1993. 5 Kommissionen vil opfordre eksperterne til sammen med Kommissionen at undersøge årsagerne til denne forværring, så der kan rettes op på situationen. Kommissionen er også bekymret over de afvigelser, der kommer frem, når undtagelser begrundet i forretningshemmeligheder efterhånden bliver en regel, til skade for informationen. Prisindberetningerne er nemlig blevet færre på de steder, hvor der er en liberaliseringsproces i gang, på grund af den kraftige stigning i leverandørantallet og den opsplitning af markedet, som dette medfører. Det bliver mere og mere almindeligt, at ingen leverandør når op på de tre forbrugere, der er nødvendige i en gruppe, for at der kan gøres en undtagelse fra fortrolighedsaspektet, og for at den tilsvarende pris kan indberettes. Det skal præciseres, at reglen om de tre forbrugere naturligvis gælder begrebet "sted" og ikke "leverandør". Kommissionen advarer mod denne afvigelse, da det forbliver nødvendigt med gennemsigtighed, uanset hvilken form for bestemmelser eller markedsordning der gælder på disse steder. Rapportens ANDEN DEL behandler de prisoplysninger, EUROSTAT har modtaget på grundlag af direktivet. Det drejer sig udelukkende om el- og gaspriser, der skal indberettes i henhold til direktivets artikel 8. Det politiske sigte med denne gennemgang er i forbindelse med de igangværende forhandlinger på det indre gas- og elmarked at besvare de mange spørgsmål, der opstår, især med hensyn til udviklingen i gas- og elpriser og deres eventuelle konvergens i retning af større ensartethed. Der har ikke kunnet konstateres betydelige ændringer i priserne siden sidste rapport, men til gengæld har betydelige kursudsving påvirket valutaerne og således i omfattende grad ændret prisforholden mellem medlemsstaterne. Denne del af rapporten gennemgår i hver enkelt national valuta prisbevægelserne inden for hver enkelt medlemsstat for at fastlægge, hvordan de har udviklet sig, og foretager desuden sammenligninger i købekraftsstandarder (KKS). Ved at anvende KKS kan man undgå forvrængninger, der skyldes udsving i pariteten mellem valutaerne. De tendenser, der konstateres ud fra sammenligningerne i KKS, ligger stadig meget tæt på dem, der ville aftegne sig ved at sammenligne priserne i ECU. Tabeller over priserne i ECU findes i bilaget. I hele EF er elpriserne i faste priser faldet let fra januar 1985 til januar 1995. Derimod er gaspriserne faldet betydeligt og følger således den almindelige udvikling i verdenspriseme for energi og især olieprodukter. I elsektoren afspejler prisfaldet en produktivitetsstigning, der skyldes industriel omstrukturering, indførelse af nye produktionsteknikker som f. eks. kombineret produktion af elektricitet og damp og andre nye teknikker vedrørende administration og omsætning (demand side management og integrated resources planning). Bortset fra Tyskland konstateres en mindre konvergens mellem gaspriserne i samtlige medlemsstater. Derimod er elprisforskellene blevet større, hvad der kan tyde på en større inerti i elsektoren end i gassektoren over for konkurrencen. I flere medlemsstater nyder stikprøvens største standardforbrugere imidlertid godt af lave elpriser, der ligger nogenlunde tæt på hinanden. Disse priser er i EU -strukturer koncentreret tilsyneladende er forbrugere konkurrencedygtige priser. Dette er uden tvivl resultatet af det pres, åbningen af det indre marked for industriprodukter øver på dannelsen af elproducenternes priser. række grænseegne, hvor pristariffer og tilbyder de store indrettet således, at de i en tilfælde sker dette uden hensyntagen I visse til virksomhedens egentlige omkostningsstruktur og dermed til skade for de små forbrugere, således som det fremgår af den stigende forskel mellem stikprøvens laveste og højeste priser. En sådan krydssubsidieringer endnu mere følsom i gassektoren, hvor forskellene mellem stikprøvens laveste og højeste priser er meget større end i elsektoren. Disse forskelle kunne have været endnu større, hvis man havde haft oplysninger om stikprøvens største forbruger. Med hensyn til industriel anvendelse på EF-plan er forskellen mellem hele stikprøvens laveste og højeste priser i januar 1995 fra én til 5 for elektricitet og fra én til 6,5 for gas. Denne forskel overstiger, hvad der med rimelighed kan forklares med økonomiske grunde, og kan kun skyldes nationale og også regionale opdelinger af markederne. Dette fænomen træder særlig tydeligt frem i Tyskland, hvor prisforskellene er større end i hele EF, når det gælder gas, og dækker hele den øvre halvdel af EF-stikprøven, når det gælder elektricitet. Denne situation afslører desuden, at der ikke særlig rentable investeringer eller mangelfulde industrielle strukturer. i visse tilfælde er tale om Det forhold, at direktivet har skabt offentlighed omkring priserne, kunne have medført prisjusteringer dér, hvor de afviger for meget fra det normale. Men det ser ikke ud til, at denne offentlighed i sig selv kan skabe en betydelig priskonvergens, så længe markederne for net-forsynet energi ikke er åbne for konkurrence. Dette viser, hvilken rolle prisgennemsigtighed kan spille i afsløringen af unormale forhold, der kan hæmme videreførelsen af de energipolitiske mål og gennemførelsen af det indre energimarked eller skade forbrugerne. Kommissionen fortsætter sin indsats i ekspertgruppen for at forbedre prisgennemsigtigheden, opnå en fuldstændig gruppeopdeling af forbrugerne i alle medlemsstaterne samt indberetning af samtlige oplysninger vedrørende referencepriserne, gøre tarifsystemerne, leveringsbetingelserne og opstillingen af samtlige oplysninger vedrørende priserne mere ensartede for at skabe et optimalt sammenligningsgrundlag. Disse retningslinjer stemmer overens med konklusionerne i den tidligere rapport om direktivets anvendelse, og disse konklusioner gælder stadig (jf. s. 8 i dokument KOM(93) 666 endelig udg. af 16. december 1993). Kommissionen vil ligeledes undersøge, om det er hensigtsmæssigt at ændre direktivet for at klarlægge begrebet "forbrugerkategorier" og "sted" og forbedre direktivets geografiske dækning. FØRSTE DEL DIREKTIVETS GENNEMFØRELSE 1. Direktivet i korte træk Rådets direktiv 90/377/EØF af 29. juni 1990 indfører en procedure, ifølge hvilken medlemsstaterne opfordres til at give De Europæiske Fællesskabers Statistiske Kontor (EUROSTAT) meddelelse om el- og gaspriserne til industrielle formål, prissystemerne og fordelingen af forbrugerne og de aftagne mængder. Priserne og pris- og tarifsystemerne vedtages pr. 1. januar og pr. 1. juli hvert år og sendes til EUROSTAT, så de kan offentliggøres i henholdsvis maj og november. Disse oplysninger er blevet indsamlet siden 1. juli 1991 i overensstemmelse med reglerne i direktivet. Fordelingen af de industrielle forbrugere og de aftagne mængder indsendes hvert andet år. Disse oplysninger er omfattet af reglerne om forretningshemmeligheder og må ikke direkte offentliggøres. De giver EUROSTAT mulighed for at opstille vejede gennemsnitspriser og nationale og EU-indekser, og disse må gerne offentliggøres. 2. Juridiske aspekter 2. 1. Gennemførelse Alle medlemsstater har gennemført direktivet, bortset fra Spanien, hvilket har givet anledning til at indlede en overtrædelsesprocedure mod dette land. Denne juridiske lakune har imidlertid ikke hindret, at den spanske administration regelmæssigt harfremsendt udførlige oplysninger. Oplysningerne om gennemførelsen fremgår af bilag 1. 2. 2. Ændringer i direktivet Kommissionens tjenestegrene er gået i gang med at ændre bilagene til direktivet med henblik på at flytte Berlin fra nord/midt til øst. I virkeligheden er der taget hensyn til denne ændring i indberetningerne siden 1. juli 1993. Offentliggørelsen i EF-Tidende er umiddelbart forestående. 3. Udvidelse til nye lande 3. 1. De nye medlemsstater Tre nye lande har tiltrådt Den Europæiske Union, hvilket har bevirket, at der er tilføjet nye steder i direktivets bilag. Det drejer sig om en automatisk teknisk tilpasning, der er indeholdt i tiltrædelsesakten. De steder, der er valgt ud for Østrig, er Wien, Oberosterreich og Tyrol. For Finland og Sverige gælder de nationale priser. Da det i de to sidste tilfælde drejer sig om konkurrenceprægede markeder, kan man sætte spørgsmålstegn ved disse nationale prisers repræsentativitet. De første meddelelser er fremsendt til EUROSTAT inden for de fastsatte frister. 3. 2. Aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde Aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde fastsætter ligeledes, at de i direktivet omhandlede oplysninger skal fremsendes til EUROSTAT. I praksis er det kun Norge, der har pligt hertil, idet Island og Liechtenstein er undtaget. Norge er allerede begyndt at sende disse oplysninger til EUROSTAT. Oplysningerne vedrørende det udvidede EF og Norge bliver indarbejdet i EUROSTATS kommende publikationer. 3. 3. De central- og østeuropæiske lande Ifølge Kommissionens hvidbog om tilnærmelse af lovgivningerne med sigte på de central- og østeuropæiske lande skal de vigtigste EF-bestemmelser på energiområdet finde anvendelse på disse lande. Direktivet om el- og gasprisgennemsigtighed er nævnt blandt "nøgleforanstaltningerne". indbyrdes 4. Direktivets funktion Samarbejdet mellem EUROSTAT og de nationale organer, der skal indhente oplysninger i medlemsstaterne, ertilfredsstillende. De praktiske vanskeligheder, der skyldes arbejdets både tekniske og kommercielt følsomme karakter, griber de nationale eksperter an med en vilje til at få dem løst, hvad der ikke altid betyder, at løsningerne er de mest tilfredsstillende eller de hurtigste. 4. 1. Indberetning af priser 4. 1. 1. Vurdering af situationen Med hensyn til elektricitet når alle oplysningerne frem og offentliggøres, undtagen i Det Forenede Kongerige, hvor der kun foreligger fuldstændige tal for London. Med hensyn til gas bliver det stadig vanskeligere at få taloplysninger for de største standardforbrugere, og i denne forbindelse skal det nævnes, at EUROSTAT for januar 1995 kun var i besiddelse af to taloplysninger for hele EU. Desuden bliver de frister, direktivet fastsætter for fremsendelse af oplysninger, ikke altid overholdt, hvad der skaber forsinkelser i offentliggørelsen af "Statistiques en bref (tidligere "Informations rapides"). 4. 1. 2. Referencepriserne De referencepriser, der forlanges i kapitel II i direktivets "elbilag", gælder forbrugere, hvis maksimale efterspørgsel ligger over den mængde, der svarer til den største typiske referenceforbruger (=10 MW). De vedrører tre kategorier industrielle forbrugere, hvis maksimale efterspørgsel er ca. 25 MW, der omfatter forbrugere med en maksimal efterspørgsel på mellem 17,5 MWog 37,5 MW, 50 MW (maksimal efterspørgsel mellem 37,5 og 62,5 MW), 75 MW (maksimal efterspørgsel mellem 62,5 og 75,0 MW). Disse referencepriser foreligger for ni medlemsstater. Danmark, Irland og Luxembourg har ikke fremsendt oplysninger, da der er under tre forbrugere pr. kategori, hvilket er i overensstemmelse med direktivet. Medlemsstaternes opmærksomhed henledes på, at det giver sig selv, at såfremt antallet af forbrugere i en af disse kategorier på et eller andet tidspunkt når op på tre (grænse, hvor fortroligheden ophører), bliver det obligatorisk at fremsende de tilsvarende oplysninger den efterfølgende gang, uden at EUROSTAT behøver at minde herom. I en række medlemsstater har man endnu ikke defineret egenskaberne for den leverance, som referenceprisen vedrører (belastningsfaktor, fordeling mellem høj og lav belastning osv. ). Hvis disse oplysninger ikke foreligger, kan EUROSTAT ikke garantere ensartede oplysninger. Det samme gælder de særlige faktorer, der er omhandlet i punkt 17 i "elbilaget", dvs. faktorer, der bestemmer eventuelle prisreduktioner, og for hvis indberetning de nærmere regler er angivet i punkt 18 i samme bilag. Komm issionens tjenestegrene undersøger sammen med hver enkelt af de pågældende medlemsstater, hvilke hindringer der står i vejen for regelmæssig fremsendelse af disse oplysninger, og hvordan kvaliteten af de offentliggjorte oplysninger kan forbedres. 4. 1. 3. Anvendelse af reglerne om fortrolighed indhente De voksende problemer, medlemsstaterne har med at prisoplysninger, skyldes i høj grad, at reglerne om fortrolighed ifølge punkt 20 i "gasbilaget" og punkt 19 i "elbilaget" anvendes forkert. Den umiddelbare følge af liberaliseringen i en national el- eller gassektor er nemlig, at forretningerne med forskellige leverandører i en bestemt region flerdobles, så det bliver vanskeligere og vanskeligere dér at finde tre forbrugere, der forsynes af et og samme selskab. Det skal understreges, at det ifølge direktivet er nødvendigt med mindst tre forbrugere pr. kategori i den pågældende medlemsstat eller region, og at der ikke ifølge direktivet er tale om at udvide denne bestemmelse til at omfatte forsyningsselskaberne. Hvis man anvendte denne regel, ville der ikke kunne indberettes nogen pris, når flere forsyningsselskaber i en bestemt region hver har under tre kunder i en kategori. Eksempelvis er det blandt de fire steder i Det Forenede Kongerige kun London, der foreligger fuldstændige elprisoplysninger i januar 1995. Udviklingen i faste priser i købekraftsstandarder (KKS) i London viser en generel nedgang fra la til /g/1 mellem 1990 og 1995 (Ih og //' for januar 1990 er ikke blevet indberettet). Det største fald udgør -20,8% i /c, -12,1 % i Ig, - 8% i la og ca. - 4% i Id og If. Hvis man imidlertid sammenligner de jf. bilag 2, s. 28. 10 få foreliggende tal, der kan sammenlignes, for de andre steder, er udviklingen anderledes, idet der i Leeds registreres stigninger på +6,2% i la og +9% i Ib, en nedgang på kun -1,8% i Id og på -9,5% i Ig. I Birmingham er stigningen generel, undtagen i Ig (-17,3%). I Glasgow er stigningen på +11% i la og Ib, der er de eneste forbrugerkategorier, der er blevet indberettet priser for siden 1994. Der skal gøres en særlig indsats på disse steder for at efterkomme direktivet. fremgår af første betragtning, "af væsentlig betydning I de medlemsstater, hvor markedet er konkurrencepræget, og hvor priserne fastsættes frit, viser en national gennemsnitspris ikke prisforskellene og gør det ikke muligt at nå direktivets vigtigste mål, ifølge hvilken således som det gennemsigtigheden er indre energimarkeds oprettelse og funktion, for så vidt som den styrker de vilkår, som sikrer, at konkurrencen ikke fordrejes på det fælles marked. Dette betyder, at det er nødvendigt med et tilstrækkeligt antal prisoversigter for at kunne undersøge, om disse betingelser virkelig er opfyldt. Arbejdsgruppen for "energipriser" vil sammen med Kommissionen fuldstændige undersøge, hvordan der kan prisindberetninger, virksomheders forretningshemmeligheder brydes. uden at de pågældende tilvejebringes mere for det 4. 1. 4. Fordeling af forbrugerne og de aftagne mængder Fordelingen af de aftagne mængder efter forbrugskategori i henhold til direktivets artikel 1, nr. 3, rejser problemer, fordi virksomhedernes kundekartoteker i visse medlemsstater ikke er indrettet således, at man kan foretage en sådan fordeling. Da direktivet ikke definerer forbrugskategorierne, har EUROSTAT forsøgt at sammenholde dem med standardforbrugerne (jf. notat om anvendelsen af direktiv 90/377/EØF, som EUROSTAT har udsendt til deltagerne i undersøgelsen). Det skal imidlertid bemærkes, at artikel 1 ikke giver en definition af kategorierne og ikke er en hindring for, at der fastsættes andre kategorigrænser for disse fordelinger. Da erfaringerne har vist, at det er meget vanskeligt at få dem til at passe med standardforbrugerne, er der intet i vejen for, at Kommissionen foreslår, at dette spørgsmål tages op igen i arbejdsgruppen, så der kan udarbejdes en løsning med henblik på at opnå et tilfredsstillende informationsniveau, uden at det går ud over gennemsigtigheden. I praksis forholder det sig således, at selv om nr. 3 i artikel 1, klart definerer forbrugerne som dem, der er nævnt i bilagene, siger det ikke, forstås ved fordeling af forbrugerne, eller hvor hvad der skal kategorigrænserne går. Derfor mener Kommissionen, at de oplysninger, der er omhandlet for at gælde standardforbrugere (som det pr. definition ikke er muligt at betragte som en afgrænset kategori) - kan gælde andre aftagerkategorier (f. eks. små, mellemstore og store virksomheder), hvad der ville give EUROSTAT mulighed for at berege gennemsnitlige salgspriser. Dette forudsætter indberetning af de i hver af disse kategorier afsatte mængder og af de i artiklens nr. 3, - i stedet 11 tilsvarende indtægter. Kommissionen vil forelægge denne fortolkning for medlemsstaterne i arbejdsgruppen for energipriser, så der snarest kan foretages indberetninger af disse oplysninger, der er nødvendige for opstillingen af vejede gennemsnitspriser og nationale og EF-prisindekser. 4. 1. 5. Verificering af oplysningerne En mangel, der ofte nævnes, er, at EUROSTAT ikke har mulighed for at kontrollere de modtagne oplysninger og undersøge rigtigheden heraf. I forbindelse med, at Kommissionen har til opgave at føre tilsyn med energimarkedet, kunne den overveje at lade et specialiseret organ foretage stikprøver blandt forbrugerne for at undersøge nøjagtigheden af de indsamlede prisoplysninger. 4. 1. 6. Definition af steder I stedet for at opstille prisgennemsnit, registreres priserne på et sted, når det er muligt, for, så vidt det kan lade sig gøre, at komme den reelle forbrugersituation nærmere. Disse steder kan være en by, en byregion eller et forsyningsnet. Stedet vælges på grundlag af dets repræsentativitet med hensyn til befolkningsstørrelse, økonomisk betydning, rimelig dækning af et land, tilstedeværelse af forskellige priszoner og harmonisering mellem de til priserne for de forskellige energiformer anvendte steder, således at der kan foretages sammenligninger. Denne definition kan eventuelt indsættes i direktivets bilag. 4. 2. Prissystemerne Oplysningerne om prissystemerne fremsendes regelmæssigt, og dette er tilfredsstillende, men det er nødvendigt at forbedre prissystemernes gennemsigtighed. Man konstaterer nemlig ved en nærmere analyse, at informationsniveaueme ikke er de samme i alle medlemsstaterne. EUROSTAT har offentliggjort retningslinjer for, hvordan man kan skabe bedre sammenhæng mellem de fremsendte oplysninger i samarbejde arbejdsgruppens eksperter. Der er stor forskel på, hvordan man de forskellige steder fastsætter tariffer eller priser, og disse store forskelle består fortsat. Priserne er et resultat af anvendelsen af dels tariffer, dels standardkontrakter, hvor der er angivet betingelser, der giver en vis fleksibilitet med hensyn til anvendelsen. 5. Offentliggørelse af resultaterne De oplysninger, EUROSTAT indsamler på grundlag af direktivet, offentliggøres i serien "Statistiques rapides: Energie et Industrie", der siden 1995 har været benævnt "Statistiques en bref. Siden direktivet trådte i kraft, er der desuden blevet offentliggjort fem årbøger, der supplerer serie 4C (energi og industri), der omhandler energipriser. En liste over disse forskellige publikationer findes i bilag 3. 12 Årbøgerne om energipriserne dækker et meget større område end direktivet. Foruden omfattende tidsserier, der gør det muligt at sætte oplysningerne om el- og gaspriser til private husholdninger og industrien ind i en historisk sammenhæng, indeholder de serier, der omfatter samtlige energipriser, hvilket nærmere betyder priser på kul, fyringsgasolie og affaldsolie, dvs. brændsler, der på visse områder konkurrerer med elektricitet og gas. Her finder man ligeledes en lang række forskellige oplysninger om de anvendte metoder og værdienheder samt om udviklingen i skattereglerne for disse produkter. Endelig indeholderde nyttige oplysningerom udviklingen i forbrugerprisindekserne og medlemsstaternes BNP. 13 ANDEN DEL UNDERSØGELSE AF RESULTATERNE Prissituationen og -udviklingen 6. Metoder 6. 1. Valg af måleenhed For at gøre det muligt at sammenligne priserne mellem medlemsstaterne, kan man anvende to referenceenheder, nemlig ECU eller KKS (købekraftsstandard). Hver af disse enheder har sin egen fordel, afhængigt af formålet med sammenligningen. valutaers KKS er en referenceenhed, der tager udgangspunkt i de forskellige valutakursudsving. nationale Købekraftspariteteme fremkommer som gennemsnit af prisforholdene mellem de forskellige lande for en og samme vare- og tjeneste samling. Disse pariteter justeres således, at værdien af EF's BNP, udtrykt i KKS, er den samme som den i ECU udtrykte. købekraftsparitet uanset Når man sammenligner priserne mellem medlemsstaterne, først i ECU og dernæst i KKS, fremgår det, at ingen valuta svarer nøjagtigt til den dertil svarende købekraft. Dette skyldes den over- eller underevaluering, der rammer alle nationale valutaer. Forholdet mellem KKS og ECU, der fremgår af tabel 1 nedenfor, angiver for hver enkelt national valuta størrelsesordenen af disse relative over- eller undervurderinger. Når dette forhold er over 100, er der tale om en stærk valuta og et generelt højt prisniveau. Når dette forhold er under 100, drejer det sig om en svag valuta og et lavt prisniveau, hvilket bekræfter værdiforskellene mellem medlemsstaternes BNP, udtrykt i ECU. Når priserne udtrykkes i ECU, bliver de lande, hvis valuta er evalueret for højt, forfordelt, for deres priser bliver højere, end de i virkeligheden er, mens det omvendte gør sig gældende for lande med en lav national valuta. Man kan rette op på disse fordrejninger ved at udtrykke priserne i KKS, hvilket fjerner det over- eller underevalueringselement, der ligger i priser udtrykt i ECU. 14 TABEL 1 Respektive KKS- og ECU-værdier i nationale valutaer Pr. 1. januar 1990 og 1995 Jan. 90 B DK D EL ES F IRL I L NL P UK KKS ECU KKS/ECU 42,41 42,61 99,53 10,1 7,88 128,17 2,25 2,04 110,29 151 190 79,47 117,7 132 89,16 7,1 6,9 102,89 0,74 0,77 96,10 1 514 1 514 100 42. 69 42,62 100,16 2,33 2,29 101,74 111,5 179,2 62,22 0,656 0,728 90,10 Jan. 95 B DK D EL ES F IRL I L NL P UK KKS ECU KKS/ECU 40,28 39,16 102,9 9,43 7,49 125,9 2. 28 1,90 120,0 231,6 295,7 78,3 130,37 164,52 79,2 7,05 6,57 107,3 0,71 0,8 88,8 1 693,38 1 999,01 84,7 43,11 39,16 110,0 2,29 2,13 107,5 133,25 196,13 67,9 0. 69 0,79 87,3 Et andet problem skyldes, at forskellene mellem landenes almindelige prisniveau på et givet tidspunkt ikke svarer til forskellene mellem priserne på hvert enkelt produkt, selv om der kun findes én vekselkurs. Deraf følger, at priserne konverteret til nominelle værdier til markedets vekselkurs fordrejes, fordi de faktorer, der påvirker valutaerne, ikke influeres af interne prisbevægelser. Beregningerne af købekraftspariteter gør det muligt at give et realistisk prisbillede. Anvendelse af købekraftsstandarder er specielt nødvendig, når el- og gaspriser sammenlignes, fordi markederne for disse produkter er lukkede for forbrugerne. En erhvervsdrivende, der ejer fabrikker i forskellige medlemsstater og ønsker at sammenligne de samlede omkostninger for leverancerne til koncernens forskellige fabrikker, udtrykker priserne i ECU eller i en eller anden national valuta. På grund af de valutakursudsvingene svinger ECU'en og de nationale valutaer imidlertid hele tiden, og derfor foretrækker han at anvende KKS, hver gang han vil sammenligne udgifterne til vare- og tjenesteleverancer til hver enkelt af sine fabrikker med deres økonomiske værdi. Han kan således opnå sammenlignelige størrelser, der er upåvirket af de med valutakursudsvingene forbundne faktorer. 6. 2. Udvælgelse af stikprøven Blandt de 33 steder, der er omfattet af "el-undersøgelsen" (de nye medlemsstater er ikke med), måtte man vælge nogle ud for at gøre rapporten læsbar. Derfor blev der udvalgt 14 steder, der var repræsentative, og for hvilke prisoplysningerne var fuldstændige. Medlemsstater, der er udvalgt som steder, er Italien, Irland, Belgien, Luxembourg og Grækenland, der anvender en national tarif, og hvor det derfor ikke er relevant at udvælge bestemte steder. I Frankrig er Paris 15 blevet anset for at være repræsentativ for det franske marked, fordi forskellene mellem stederne dér er minimale. For Det Forenede Kongerige er det kun London, der kommer på tale, da prisoplysningerne vedrørende de andre steder alle er ufuldstændige, og dette gælder også Lissabon i Portugal. Disse valg, der udelukkende er dikteret af metodologiske hensyn, betyder naturligvis ikke, at det ikke er af stor betydning, som det fremgår af hele rapporten i øvrigt, at undersøgelsen omfatter et størst muligt antal steder. I Tyskland og Nederlandene, hvor det med kun ét sted ikke ville have været muligt at gøre rede for elprisforskellene, har man valgt de steder, der for det meste fremtræder som henholdsvis de billigste og de dyreste i stikprøven, og som danner rammerne for alle de andre. I Nederlandene var det prisforskellene mellem Rotterdam og Noordbrabant, der gjorde dette valg berettiget, og i Tyskland var det det store antal steder (elleve) og prisspredningen. Situationen vedrørende elpriserne i Tyskland i 1995 og 1990 fremgår af bilag 4. Da det drejer sig om en analyse, der er begrænset til Tyskland, er priserne udtrykt i dette lands valuta (DEM/10 mWh). Man konstaterer en stigende gennemsigtighed derved, at antallet af steder stiger og tabellen for 1995 er fuldstændig, mens halvdelen af oplysningerne manglede i januar 1990. Forskellene mellem yderpriserne på det enkelte sted svinger fra én til 2,3 og 3, dvs. lidt mere end gennemsnittet i EF (2), undtagen i Dusseldorf, hvor tallet er 3,95 på grund af den unormalt høje pris til den mindste forbruger, nemlig 67% højere end til forbrugeren i Ib. De yderst komplekse prisstrukturer på de tyske steder gør det vanskeligt at give en sammenfattende vurdering af situationen vedrørende elpriser til industriel anvendelse. Priserne i Hamburg er blandt de højeste i EF og overgås kun af Portugal og Spanien (fra le). Derimod ligger priserne i Tysklands vestlige region tæt på EF-gennemsnittet, hvilket også gælder Tysklands sydlige region, især for forbrugerne le, Id og If. Sammenlignet med priserne på de andre steder i EF ligger de tyske priser inden for et interval, der ligger mellem EF-gennemsnittet og de højeste priser. Det skal bemærkes, at priserne i de nye delstater alle ligger mellem yderpriserne i de gamle delstater, hvad der er tegn på en tarifmæssigt set tilfredsstillende integrering. Leipzig og Rostock f. eks. har de mest moderate priser for forbrugerne i Ig, Ih og //'. 6. 3. Virkningerne af den indirekte beskatning Da industrivirksomheder for det meste kan fratrække indirekte skatter, anses disse ikke herfor at have nogen særlig virkning, og undersøgelsen er derfor begrænset til priser eksklusive alle skatter og afgifter, således som de fremgår af tariffer og kontrakter. 16 7. Analyse af elpriserne til industriel anvendelse i EF få et Tabellerne i bilag 5, der er fordelt på steder, viser prisudviklingen på de fjorten steder i stikprøven uden at sammenligne dem indbyrdes, og derfor kan priserne udtrykkes i national valuta. Formålet er at sammenligne situationen før og efter direktivet. Man har valgt datoerne den 21. januar 1985, 1990 og 1995 ud fra den betragtning, at en tiårig periode desuden gør det muligt at lang sigt. Forbrugerprisindekset (FPI) og indekset for bruttonationalproduktet (BNP) findes ligeledes i tabellerne. Forbrugerprisindekset er månedlige værdier pr. 1. januar hvert år. Indekset for bruttonationalproduktet er en årlig værdi, der beregnes på grundlag af 1985 = 100. Ved at sammenligne udviklingen idé om i forbrugerprisindekset produktivitetsgevinst eller -tab i elindustrien. Forholdet mellem de på hvert af stederne konstaterede yderpriser gør det også muligt at vurdere fordelingen af tarifbyrden mellem forbrugerne. indtryk af udviklingen på får man en i priserne 7. 1. Elprissituationen og -udviklingen i national valuta pr. 1. januar 1985- 90-95 for de enkelte steder v æ re d i r e k t i v et k o n s t a t e r es T a k k et i elprisgennemsigtigheden, da antallet af steder er steget, og oplysningerne for første gang er fuldstændige for mindst ét sted i hver medlemsstat. I modsætning til gas har nedsættelsen af verdenspriseme for primærenergi ikke trykket elpriserne nedad. Dette må man have in mente for at kunne vurdere produktivitetsudviklingen. f o r b e d r i ng en a) Produktivitet stiger langsommere Man kan nogenlunde vurdere produktivitetsforbedringen i elsektoren ved i denne sektor med udviklingen i at sammenligne prisudviklingen forbrugerprisindekset. Hvis end priserne forbrugerprisindekset, kan man formode, at der er gjort fremskridt. Rent faktisk konstateres der en almindelig forbedring, undtagen i Hamburg og i Spanien, hvor den relative forringelse af prissituationen kunne skyldes en forringelse i omkostningsstrukturen, og i Italien, hvor prisstigningen derimod var en foranstaltning med henblik på privatiseringen. I Portugal, Grækenland og - i mindre omfang - Det Forenede Kongerige, hvor inflationen har været høj, er prisstigningerne langt mindre end stigningen i forbrugerprisindekset. På de steder, hvor inflationen er lav, konstateres de største produktivitetsforbedringer i Danmark, Irland, Nederlandene og Luxembourg. I Belgien, Tysklands vestige region og Frankrig er denne fremgang moderat. i produktionsmetoderne Denne fremgang skyldes dels de virkninger, de lavere priser for primærenergiforsyningerne har på tarifferne, dels indførelsen af ny teknologi (gas- og dampturbiner), dels forbedringer i virksomhedsledelsen (indførelse af Integrated Resources Management-metoder). Endelig skal det bemærkes, at visse nationale elsektorer gennemgå omstruktureringer med henblik på forbedring af deres konkurrenceevne. har måttet liberaliseret blevet og er 17 b) Modsætninger i tarifdeqressionen Forskellen mellem //* og la (yderpriser på de forskellige steder i stikprøvematerialet) giver en faktor, hvormed det er muligt at måle degressionen. Dér, hvor denne faktor er meget høj, er degressionen kraftig, og man kan formode, at fordelingen af udgifterne på forbrugerkategorierne ikke er ligelig, og at den sker til fordel for de store forbrugere. Dette er tilfældet pr. 1. januar 1995 i Italien (faktor 3,36), i Belgien (3,25), Luxembourg (3,21) og Irland (2,77). Omvendt angiver en faktor, der ligger under stikprøvens gennemsnit, at der findes en særlig favorabel tarif for de små forbrugere, hvilket er tilfældet i London (1,88) og i Rotterdam (1,90). På alle de andre steder ligger denne faktor lidt over 2, nemlig i Spanien (2,12), Grækenland (2,14), Portugal (2,18), Paris (2,22), Hamburg (2,27) og Tysklands vestlige region (2,46). I Danmark er denne faktor 1,26. Priserne dér har en særlig stilling i det hele taget, ikke kun fordi de er lavest, men også på grund af den svagt faldende priskurve, hvorved de også afviger stærkt fra priserne på de andre steder. Både de faldende og stigende prisbevægelser i løbet af perioden 85-95 i højere grad favoriseret de største forbrugere i Belgien, Irland, Luxembourg og især Italien. Disse stigninger har derimod været ligeligt fordelt på alle forbrugerne i Hamburg, Tysklands vestlige region, Grækenland, Spanien og Portugal og har snarere været til fordel for de små industrielle forbrugere i Danmark og Frankrig. I Nederlandene har en omstrukturering medført en forfordeling af de små forbrugere i løbet af den første periode, men der er blevet rettet op på situationen i den efterfølgende periode. I London har en tarifomlægning fjernet en anomali i degressionen og gjort det muligt igen at skabe et normalt forhold mellem la, Ib og le. 7. 2. Prissituationen og -udviklingen i KKS på de forskellige steder I bilag 6 og 7 gives der en oversigt over elpriserne, eksklusive alle skatter og afgifter, til industriel anvendelse i EF, pr. 1. januar 1995 og 1990, udtrykt i KKS. Med disse tabeller kan der foretages sammenligninger mellem stederne. Både i 1995 og 1990 har de danske forbrugere de laveste priser i KKS ud af stikprøvematerialet, og de portugisiske forbrugere de højeste priser i KKS. Disse to lande repræsenterer klart de to ekstremer i stikprøvematerialet og rummer derfor alle de andre priser. Man konstaterer uden videre, at prisudviklingen mellem 1990 og 1995 er meget mere kontrastfyldt udtrykt i købekraft end udtrykt i valutaparitet, samtidig med at tendensen, med visse undtagelser, fortsat er moderat. Disse undtagelser konstateres i Noordbrabant (stigning på +30,7% i le og nedgang på -19,4% i la), efterfulgt af Rotterdam (nedgang på -25% i Ib) og i Italien (stigning på 19,0% i la). Alle de andre prisbevægelser, der er konstateret i stikprøven, er mindre omfattende. Undersøgelsen standser ved Ib, da der mangler oplysninger for Ih og //' i januar 1990. Pr. 1. januar 1995 konstateres der i forhold til 1. januar 1990 moderate ændringer i opad eller nedadgående retning på samtlige steder, idet 18 gennemsnitstendensen for hele stikprøven snarere er faldende, hvilket således bekræfter den tendens, der konstateres i national valuta. Der er registreret stigninger, der ligger under eller tæt på 10%, i Belgien, Frankrig, Irland, Italien, Portugal og Hamburg, og fald af samme størrelsesorden konstateres i Tysklands vestlige region, Grækenland, Luxembourg og London (oplysningerne er ufuldstændige på de andre steder i Det Forenede Kongerige). I Danmark skifter situationen, idet priserne falder indtil kategori Id og stiger fra le. I Spanien skifter situationen i modsat retning (stigning for la og Ib, svag nedgang andetsteds). I Nederlandene er der foretaget tarifomlægninger med forbrugerne, hvad der viser for betydelige omkostningsforskydninger fra en kategori til en anden. fald og stigninger På alle stederne har priserne i KKS samme hældning som priserne i national valuta med undtagelse af Danmark, hvor KKS viser omkostningsforskydninger mellem forbrugerne, i Grækenland, hvor KKS angiver et relativt fald i priserne udtrykt i købekraft, og i Irland, hvor priserne er stationære i national valuta, stiger i KKS og således viser en prisstigning udtrykt i købekraft. I løbet af den omhandlede periode har prisstigningerne generelt været mindre end inflationen, og adskillige tarifomlægninger viser ønsket om at indrette priserne efter efterspørgslen. På adskillige steder nærmer elpriserne, der er meget spredte for de lave lavprisområde, efterhånden som forbrug, sig et og samme forbrugsmængderne stiger. Dette kunne tyde på, at virksomhederne forsøger at fastsætte deres tariffer således, at priserne for de store leverancer ligger tæt på de priser, der gælder i tilgrænsende områder. 7. 2. 1. Stedernes rækkefølge I bilag 8 og 9 repræsenterer den vandrette linje, der deler tabellen i to dele, medianen, der er en teoretisk værdi, under og over hvilken der ligger et lige stort antal iagttagelser, og hvormed det er muligt at fastlægge eventuelle priskonvergenser ved at beregne forskellene mellem priserne på hvert sted og medianen. Disse tabeller giver ligeledes et billede af det enkelte steds relative plads i rækkefølge efter stigende priser, pr. 1. januar 1990 og 1995. De viser også de store forskelle i prisstrukturen fra et sted til et andet inden for stikprøvematerialet. Hvis man anbringer stederne efter, hvor ofte de optræder i hver række, kan Danmark, Noordbrabant, Frankrig og Rotterdam i nævnte rækkefølge betragtes som de billigste steder i stikprøven, efterfulgt af Grækenland, Tysklands vestlige region og Det Forenede Kongerige (for de små industrielle forbrugere) og Irland (for de middelstore forbrugere), Belgien og Luxembourg (for de største forbrugere). De dyreste steder for alle forbrugere er Hamburg og Portugal, efterfulgt af Spanien for de mellemstore og største industrielle forbrugere. 19 7. 2. 2. Ændret rækkefølge mellem 1990 og 1995 Ved sammenligning af bilag 8 og 9 konstateres de forskellige steders ændrede rækkefølge på de valgte datoer. Danmark (første række) og Portugal (sidste række) indtager stadig den samme plads for alle deres standardforbrugere. Blandt de billige steder sker der kun mindre ændringer i Frankrig, Rotterdam og Noordbrabant. Luxembourg og Tysklands vestlige længere ned, og region kommer betydeligt Luxembourg bliver endda det billigste sted efter Danmark med hensyn til de store forbrugere. Det Forenede Kongerige (London) og Grækenland forbedrer deres relative stilling. Blandt de dyre steder (dvs. dem, der befinder sig oven over medianen) bliver Belgiens stilling dårligere med hensyn til små og mellemstore forbrugere, hvilket er tilfældet for Spanien og Italien med hensyn til samtlige forbrugere, undtagen kategorien le for Spaniens vedkommende. I Irland er der ikke betydelige ændringer, og Hamburg kommer tæt på de høje priser i Spanien. 7. 2. 3. Elpriser i ECU Tabellerne i ECU i bilag 10 tjener til orientering. Ved hjælp af disse har man kunnet udarbejde graferne, der viser prisforskellene, alt efter den valgte enhed, og som findes på side 45 og 46. ¥ 7. 2. 4. Konvergensundersøgelse For at kunne bestemme, om der har været konvergens mellem priserne fra 1990-1995, er det antal iagttagelser, der ligger inden for et område mellem 10 og 25% på hver side af stikprøvens median, blevet noteret i henholdsvis januar 1990 og januar 1995, dvs. før og efter direktivets ikrafttrædelse. TABEL II ANTAL IAGTTAGELSER i området mellem 10 og 25% på hver side af medianen (januar 1995/januar 1990) MEDIAN 01/95 +-10% +-25% IA IB 1 250 2 11 1 255 3 11 IC 1 031 7 11 ID 840 X 10 MEDIAN 01/90 +-10% +-25% 1 296 7 8 1 252 9 10 1 065 8 12 827 8 11 IF IG IH 565 6 10 486 5 10 714 7 10 726 7 11 685 6 10 682 5 11 576 11 577 6 11 20 I løbet af perioden bliver spredningen kun større for de små forbrugere (indtil If) og tendensen vender fra Ig. Dette bekræftes af svingningerne i Pearsons variabilitetskoefficient (standardafvigelse x 100 divideret med det aritmetiske gennemsnit), der stiger fra 25,87% i 1990 til 27,76% i 1995 for //"(større spredning) og omvendt falder fra 28,26% til 25,59% for Ig (mindre spredning) i samme periode. Iagttagelserne af svingningerne i standardafvigelsen (kvadratroden af variansen = s) bekræfter denne anskuelse, s, der for lf\å på 179 i 1990, steg til 191,5 i 1995. For Ig bliver spredningen derimod mindre, idet s falder fra 167 i 1990 til 151 i 1995. På grund af manglende oplysninger for Ih og //for 1990 er det ikke muligt at sammenligne disse koefficienter for stikprøvens største forbrugere. Disse oplysninger foreligger imidlertid for 1995. Standardafvigelsen for Ih er 147 med en variabilitetskoefficent på 25,48% og 132 for //' med en variabilitetskoefficent på 25,68%. Disse procentsatser er af samme størrelsesorden som for Ig. Man må derfor stærkt formode, at det, der gælder for Ig, også gælder for Ih og //, og at der for alle de store forbrugere har været tale om konvergens. 8. Analyse af gaspriserne til industrien i EF Til analysen af gaspriserne anvendes samme metode som for elpriserne. Ligesom for elektricitetens vedkommende er priserne taget direkte fra tariffer og kontrakter. Der er udvalgt 14 steder ud af de 34, der er omfattet af undersøgelsen, ifølge analoge repræsentativitetskriterier. Det skal straks bemærkes, at gaspriserne er betydelig mindre gennemsigtige end elpriserne, især når det gælder de største forbrugere. 8. 1. Gasprissituationen og -udviklingen i national valuta pr. 1. januar 1985. 1990 og 1995 for de enkelte steder i disse kategorier, eller Tabellerne i bilag 11 viser, i hvor høj grad det er gået tilbage med gennemsigtigheden i gaspriser til industriel anvendelse i januar 1995 (undtagen Weser-Ems og Nederlandene). I modsætning til, hvad der gælder for elektriciteten, konstateres mange tomme pladser blandt priserne for de største forbrug, enten fordi der ikke er registreret fordi der var under 3. forbrugere Gennemsigtigheden er imidlertid helt klart blevet ringere, da der i januar 1990 var 7 priser i kategori 15, men kun 2 i januar 1995, selv om anvendelsen af gas samtidig vandt stadig større indpas. Geografisk set forbedres gennemsigtigheden i Tyskland. Med hensyn til prisudviklingen har de faldende verdenspriser for gas uensartede virkninger for de endelige priser på de forskellige steder. Endelig vokser degressionen på en lang række steder betydeligt til fordel for den store industri. I løbet af den første periode (januar 1985 til januar 1995) sker der et stort generelt fald i priserne, både i de medlemslande, der producerer og I løbet af perioden 1990-95 er udviklingen mere importerer gas. kontrastfyldt. Der sker-fortsat prisfald på en række steder, men i langsommere tempo, og der konstateres nogle stigninger, hovedsagelig for de mindste industrielle standardforbrugere, hvor priserne synes at 21 være direkte påvirket afstigningen i forbrugerprisindekset. I perioden som helhed er situationen kendetegnet ved fortsat generelt faldende priser. På de fleste steder tager prisdegressionen mellem januar 1990 og 1995 meget tydeligt til til fordel for stikprøvens største standardforbrugere, og undertiden meget stærkt, med London som en bemærkelsesværdig undtagelse. Gennemgribende tarifomlægningerforetagestil skadeforsmå og mellemstore industrier, hvilket viser, at der er et stort konkurrencetryk fra det indre marked på de største forbrugere, der kræver og opnår mere konkurrencedygtige priser for gas. Konkurrencen fra de andre energikilder spiller en meget stor rolle for de store leverancer og næsten ikke for små og mellemstore industrier, der bærer hele byrden fra de tarifomlægninger, der har måttet indrømmes som følge affaldende priser for olie og afledte biprodukter. 8. 2. Prissituationen og -udviklingen i KKS på de forskellige steder Bilag 12 og 13 viser prissituationen for gas til industriel anvendelse henholdsvis pr. 1. januar 1995 og 1990, udtrykt i KKS, eksklusive alle skatter og afgifter, direkte baseret på tariffer og salgsbetingelser. Den for gas anvendte enhed er 1,00 GJ. De laveste priser konstateres i Danmark og Tysklands vestlige region indtil standardforbrugeren i 13-1, i Frankrig fra 13-2 (15 ikke indberettet). De højeste priser er iagttaget i Spanien indtil 13-2 og i Berlin fra 13-1 til 14-2 (15 ikke indberettet). Nederlandene ligger midt imellem. For 15 har man kun to (identiske) priser, der svarer til Nederlandene og EMS-Weser, der er gasproducerende regioner. Sammenlignet med de elleve indberettede priser for 14-2 er disse priser meget gunstige. Med hensyn til tarifstrukturen konstateres det, at der ved overgangen fra /2til 13-1 (samme kvantum men bedre belastningsfaktor) på alle stederne sker et betydeligt prisfald, undtagen i Berlin og Luxembourg, hvor denne forskel er ubetydelig. Derimod medfører i udtagningsbetingelseme mellem 13-1 og 13-2 eller mellem 14-1 og 14-2 (samme kvanta men større belastningsfaktor) kun et lille prisfald eller slet ingen ændring på de fleste steder, undtagen i Belgien, Frankrig, Italien og Det Forenede Kongerige. forbedringen I forhold til januar 1990 falder priserne i KKS let i 1995 i Det Forenede Kongerige, Luxembourg, Strasbourg og Belgien og stiger i Irland og Torino. Man konstaterer en ændring i tarifberegningsgrundlaget til fordel for den store industri i Weser-Ems, Paris, Spanien og Nederlandene. I Napoli sker denne ændring til fordel for de små industrielle forbrugere. Det har ikke været muligt at opnå sammenlignelige oplysninger for Danmark, Berlin, Hannover og Birmingham. Denne situation skyldes dels, at der ikke er forbindelse til et tidligere grundlag, dels at direktivet kun anvendes delvis. Sammenlignet med det øvrige stikprøvemateriale ligger Tyskland på de to yderpunkter, Weser-Ems deler med Danmark og Paris de laveste 22 priser, og Berlin samt Spanien de højeste priser. Spredningen i gaspriserne i Tyskland er derfor større end i elpriserne, og de billigste steder kan sammenlignes med de billigste steder i Den Europæiske Union. I Tyskland er forskellen mellem den højeste pris (Dusseldorf 1 306 DEM) og den laveste (Weser-Ems 584 DEM) i 1990 en lille smule større end 2. Denne forskel voksede til 3,46 i 1995 mellem Berlin (1 497 DEM) og Dortmund/Dusseldorf (433 DEM). I tabellerne i bilag 14 sammenlignes gaspriserne i DEM på 10 tyske steder henholdsvis pr. 1. januar 1990 og 1995. 8. 2. 1. Stedernes rækkefølge pr. 1. januar 1995 Med visse undtagelser og uanset de valgte steder ikke altid er de samme for de to energikilder, er stedernes relative rækkefølge i forhold til priserne ikke den samme for gas som for el, hvilket betyder, at et sted med billig elektricitet kan svare til et sted med dyr gas og omvendt (jf. bilag 15 og 16 nedenfor), hvilket kunne tyde på, at de to energiformer ikke konkurrerer med hinanden. Sammenligningen i tabellerne i bilag 15 og 16 viser ændringerne i rækkefølgen i stikprøvematerialet mellem 1990 og 1995. Følgende steder har i nævnte rækkefølge priser, der overalt ligger undermedianen i 1995: Danmark (ingen oplysninger i 1990), Weser-Ems (ingen særlig ændring i forhold til 1990), Birmingham (ingen oplysninger i 1990), Paris og Nederlandene, der går tilbage i 11 og 12, men bekræfter deres gunstige stilling fra 13-1). Følgende ligger overalt oven over medianen: Spanien, Napoli og Berlin (undtagen i 12), Torino (undtagen fra 14-1) og Irland (undtagen i 13-1). Luxembourg og London bevarer det samme skema i 1995, idet de er blandt de billigste i 11 og 12 og ligger meget højere end medianen fra 13-1. Belgien flugtede tydeligt med medianen i 1990, hvilket var meget mindre tydeligt i 1995. Hvad angår gennemsigtighed er situationen blevet forværret siden 1990. Den lader meget tilbage at ønske for de største gasforbrugere, som det fremgår af de manglende er sammenligningsmulighederne begrænsede. steder. Derfor række lang for en tal De mest markante kendsgerninger er følgende: Danmark, Weser-Ems og Nederlandene kappes om de laveste priser til alle forbrugerkategorier overhovedet. Med hensyn til de små industrielle forbrugere indhentes de af London og Birmingham. Disse steder har det til fælles, at de ligger i nærheden af produktionsstederne, hvilket betyder en tilfredsstillende indflydelse af de relative fordele på slutproduktets pris. Irland, der trods alt har egne reserver, er en undtagelse med sine meget høje priser. Selv om Frankrig (Paris) ikke har store reserver og må importere store mængder, ligger det tæt ved medianen i 11 og 12, og fra 13-2 bliver det det billigste sted i stikprøven i 1995. Strasbourg, der haren autonom ordning, er meget dårligere placeret end resten af det franske territorium. Ud af de andre steder, der importerer, ligger Belgien og Luxembourg klart under medianen i 11 og 12, blandt stikprøvens dyreste i 13-1 og igen tæt på medianen med hensyn til de store leverancer. Berlin ligger tæt på medianen i 11 og 12 og bliver stikprøvens dyreste sted fra 13-1. Spanien viser de højeste priser i 11. og 12, efterfulgt af Irland og de italienske steder, og ligger blandt de dyreste fra 13-1. 23 8. 2. 2. Gaspriser i ECU Ligesom for el findes gaspriserne i ECU i bilag 17. Dermed har det været muligt at udarbejde grafer, der sammenligner priserne i ECU og KKS (jf- s. 47 og 48), og give et billede af forskellene mellem de to anvendte metoder. 8. 2. 3. Konvergensundersøgelse Antallet af iagttagelser, der ligger inden for et område mellem 10 og 25% på hver side af medianen stiger overalt i januar 1995 i forhold til januar 1990, undtagen i 11, hvor spredningen bliver større på grund af adskillige prisstigninger i denne kategori. Det stigende antal iagttagelser viser en tydelig konvergens mellem gaspriserne i EF. TABEL III ANTAL IAGTTAGELSER inden for et område mellem 10 og 25% på hver side af medianen (januar 1995/januar 1990) MEDIAN 01/1995 +-10% +-25% MEDIAN 01/1990 +-10% +-25% n 575 2 8 584 3 9 I2 471 6 10 497 , 4 8 13-1 I3-2 14-1 I4-2 15 377 8 11 398 1 9 351 10 13 349 6 9 340 7 9 304 4 8 321 5 10 280 6 8 266 4 7 Denne konstatering bekræftes afvariabilitetskoefficienteme(jf. definition, s. 21) mellem 1990 og 1995 for de standardforbrugere, som man har fuldstændige prisoplysninger for. Variabiliteten stiger fra 32,8% til 42% i 11, men den falder derimod betydeligt for de tre følgende standardforbrugere, idet koefficienten falder fra 27,5% til 17,5% i 12 fra 22% til 12,6% i 13-1 fra 24,3% til 13% i /3-2. iagttagelserne omkring medianen, dels nedgangen Ud over 13-2 er oplysningerne ufuldstændige, og det er ikke mere muligt at foretage denne form for måling. ,Den perfekte symetri - fra 11 til 13-1 - mellem dels koncentrationen af i variabilitetskoefficienteme, giver anledning til at formode, at denne symetri fortsætter op i de højere forbrugerkategorier til 13-1, og bekræfte, at der samtidig med det gennemsnitlige fald i gaspriserne i EU er tale om en udpræget stigende konvergens. Selv om gasmarkedet er et lukket market, der gennem eneret er beskyttet mod konkurrence fra andre gasproducenter, er det muligt at skabe konvergens, fordi dette marked er under indflydelse af en "skjult" konkurrence fra nabomarkederne. 24 BILAG 1 RÅDETS DIREKTIV 90/377/EØF AF 29. JUNI 1990 GENNEMFØRELSESSITUATIONEN Medlemsstat Lovgivningsform Forbundslov Ministeriel anordning, offentliggjort i "Moniteur Belge" Aftale: Nærmere detaljer offentliggjort i "Bundesanzeiger" Dato for vedtagelse Dato for offentliggørelse Dato for meddelelse Dato for ikrafttrædelse - 18-05-92 04-12-92 18-05-92 04-03-94 01-01-95 28-09-92 18-05-92 08-07-93 30-07-93 17-09-93 08-07-93 Bekendtgørelse fra Energiministeriet 16-03-92 16-03-92 01-04-92 16-03-93 Ufuldstændig gennemførelse Aftale indgået mellem INS og de berørte parter - - Lov offentliggjort i "Journal Officiel de la République" 19-07-93 20-07-93 09-02-94 05-10-94 01-01-95 20-07-93 Lov offentliggjort i "Efimeris tes Guverneseus" 25-07-91 25-07-91 09-08-91 25-07-91 (Gældende bestemmelser) - - - 01-07-91 Lov offentliggjort i "Gazzetta Ufficiale" 20-02-92 20-02-92 26-03-92 20-02-92 (Gældende bestemmelser) Aftale indgået mellem økonomiministeriet og de berørte parter "Ministerdekret" offentliggjort i "Diario da Republica" - - - - - 25-05-92 01-07-91 01-01-92 30-05-92 30-05-92 10-06-92 30-05-92 ? Energiloven fra 1976 ? - ? - ? - ? 01-07-91 25 A B D DK ES1 FIN F EL2 IRL3 I L4 NL P S5 UK I Spanien er der offentliggjort et påbud i Boletin Oficial del Estado af 31. 5. 95, der sikrer direktivets gennemførelse med hensyn til el-priserne, men Kommissionen har endnu ikke fået meddelelse om de almindelige regler om gasprisers gennemsigtighed. Trods denne forsømmelse har de spanske myndigheder regelmæssigt fremsendt fuldstændige oplysninger. Grækenland har kun gennemført den del, der vedrører elektricitet. I henhold til artikel 9, stk. 2, og bilag 1 i denne lov er dette land ikke omfattet af bestemmelserne om naturgas, da naturgas endnu ikke distribueres på hele det græske territorium. Man har ment, at administrative forholdsregler var tilstrækkelige, da gældende lovgivning og bestemmelser er relevante. Kommissionen har godkendt denne løsning ved brevudveksling. Bestemmelserne i den gældende lov er blevet anset for tilstrækkelige for direktivets anvendelse, dvs. dets gennemførelse i intern ret. Der er blevet taget kontakt med de svenske myndigheder for at undersøge, om direktivet er blevet gennemført, og hvorfor Kommissionen ikke har fået meddelelse herom. 26 BILAG 2 Industrielle standardforbrugere af elektricitet Referenceforbruger Årligt forbrug (kWh) Maksimal efterspørgsel (kWh) Årlig benyttelsestid (timer) la Ib le Id le If ig. Ih li 30 000 50 000 160 000 1 250 000 2 000 000 10 000 000 24 000 000 50 000 000 70 000 000 30 50 100 500 500 2 500 4 000 10 000 10 000 1 000 1 000 1 600 2 500 4 000 4 000 6 000 5 000 7 000 Industrielle standardforbrugere af gas Referenceforbruger Årligt forbrug (GJ) Belstningsfaktor 11 12 13-1 13-2 [4-1 14-2 15 418,60 (dvs. 116 300 kWh) ingen foreskreven belastningsfaktor* 4 186 (dvs. 1 163 000 kWh) 200 dage 41860 (dvs. 11,63 GWh) 200 dage, 1 600 timer 41860 (dvs. 11,63 GWh) 250 dage, 4 000 timer 418 600 (dvs. 116,3 GWh) 250 dage, 4 000 timer 418 600 (dvs. 116,3 GWh) 330 dage, 8 000 timer 4 186 000 (dvs. 1 163 GWh) 330 dage, 8 000 timer * Om nødvendigt, 115 - 200 dage. 27 BILAG 3 LISTE OVER DE INDTIL NU OFFENTLIGGJORTE NUMRE AF "STATISTIQUES EN BREF" 1993 n 19 Elpriser (til husholdningsbrug) - 1. januar 1993 n 20 Gaspriser (til husholdningsbrug) - 1. januar 1993 1994 n 1 Elpriser (industri) - 1. juli 1993 n 2 Gaspriser (industri) - 1. juli 1993 n 3 Elpriser (til husholdningsbrug) - 1. juli 1993 n 4 Gaspriser (til husholdningsbrug) - 1er juillet 1993 n 13 Prissystemer (el) n 14 Prissystemer (gas) n 19 Gaspriser (til husholdningsbrug) - 1. januar 1994 n 20 Elpriser (til husholdningsbrug) - 1. januar 1994 n 21 Elpriser (industri) - 1. januar 1994 n 22 Gaspriser (industri) - 1. januar 1994 n 33 Elpriser til EU's industri pr. 1. juli 1994 n 35 Gaspriser til EU's industri pr. 1 juli 1994 1995 n 8 Elpriser (industri) - 1. januar 1995 n 9 Gaspriser til EU's industri pr. 1. januar 1995 n 13 Gaspriser (til husholdningsbrug) - 1. januar1995 n 14 Elpriser (til husholdningsbrug) - 1. januar 1995 LISTE OVER ÅRBØGER VEDRØRENDE ENERGIPRISER Gaspreise - Gas prices - Prix du gaz 1990 - 1994 Elektrizitàtspreise - Electricity prices - Prix de l'électricité 1985 - 1993 Gaspreise - Gas prices - Prix du gaz 1985 -1993 Elektrizitàtspreise - Electricity prices - Prix de l'électricité 1990 -1994 Gaspreise - Gas prices - Prix du gaz 1990 - 1994 Energiepreise - Energy prices - Prix de l'énergie 1973 - 1993 Energiepreise - Energy prices - Prix de l'énergie 1973 - 1994 Elektrizàtspreise - Electricity prices - Prix de l'électricité 1990 - 1995 Gaspreise - Gas prices - Prix du gaz 1990 -1995 28 PRISER EKSKLUSIVE SKATTER OG AFGIFTER FOR ELEKTRICITET TIL INDUSTRIEL ANVENDELSE I TYSKLAND (i DEM/100 MWh/år) BILAG 4 01/01/95 PRISER EKSKL. SKATTER OG ANVENDELSE I TYSKLAND AFGIFTER FOR ELEKTRICITET TIL INDUSTRIEL DEM/10 MWh/år la Ib Dusseldorf Hamburg Hannover Vestlige region Frankfurt Stuttgart MOnchen Sydlige region Erfurt Leipzig Rostock 5036 3548 3364 2768 4198 3726 3891 3442 3597 2939 3700 3020 3548 3316 2768 4169 3632 3846 3400 3565 2884 3700 le 2681 3020 2602 2436 2831 2798 2509 2957 2767 2702 3348 Id 2144 2423 2159 2012 2200 2253 2008 1932 2064 2187 2174 le 1895 1943 1824 1777 1799 1861 1645 1625 1748 1845 1770 Jf 1760 1943 1806 1627 1718 1780 1613 1579 1745 1693 1770 19 1402 1627 1517 1259 1481 1481 1416 1384 1501 1364 1503 Ih 1535 1755 1588 1366 1560 1534 1478 1418 1596 1456 1431 7/j 1276 1522 1408 1123 1401 1334 1364 1304 1425 1243 1234 01/01/90 PRISER EKSKL. SKATTER OG AFGIFTER FOR ELEKTRICITET TIL INDUSTRIEL ANVENDELSE I TYSKLAND la Ib 2975 2882 3474 3235 3474 3235 le 2582 2833 2412 2594 2525 2749 2477 2406 Id 2066 2326 2013 2086 1996 2247 2004 1924 DEM/10 MWh/år Dusseldorf Hamburg Hannover Vestlige region. Frankfurt Stuttgart Munchen Sydlige region Erfurt Leipzig Rostock. : uoplyst le 1837 1858 1700 1863 1632 1857 1643 1620 29 Ih if 1701 1858 1686 1713 1561 1779 1613 1577 Ig 1358 1550 1417 1334 1349 1480 1416 1383 EL TIL INDUSTRIEL ANVENDELSE - PRISSITUATION OG -UDVIKLING I NATIONAL VALUTA FOR DE ENKELTE STEDER PR. 1. JANUAR 1985 - 1990 - 1995 BILAG 5 Elpriser ekskl. skatter og afgifter (industriel anvendelse) 1985 1990 1995 FPI 97. 7 109. 2 (124) BNP (100) 116. 6 (131) la 504 550 581 Ib 502 542 575 le 457 452 476 Id 368 346 359 le 328 296 304 If 307 283 288 ig 264 245 236 Elpriser ekskl. skatter og afgifter (industriel anvendelse) 1985 1990 1995 FPI 98 119. 5 (132) BNP (100) 121 (131) la 4249 4720 3656 tb 4196 4662 3597 le 4007 4452 3496 Id 3842 4273 3264 le 3330 3743 3240 If 3527 3720 3169 /fif 3094 3445 3029 Elpriser ekskl. skatter og afgifter (industriel anvendelse) 1985 1990 1995 FPI 99. 3 105. 8 (125) BNP (100) 112. 7 (132) la Ib 3187 3548 3548 le 2242 2833 3020 Id 1800 2326 2423 le 1800 1858 1943 If 1800 1858 1943 ig 1550 1627 Elpriser ekskl. skatter og afgifter (industriel anvendelse) 1985 1990 1995 FPI 99. 3 105. 8 (125) BNP (100) 112. 7 (132) la 2748 2975 2768 Ib 2658 2882 2768 le 2379 2594 2436 Id 1887 2086 2012 le 1674 1863 1777 If 1530 1713 1627 ig 1193 1334 1259 Belgien (B) BEF/IOOKWh/år Ih li 209 179 Danmark (DK) DKK/1 OOkWh/år Ih li 3272 2935 3561 3316 2962 2907 Hamburg (D) DEM/1 OOMWh/år Ih li 1755 1522 Vestlige region (D) DEM/1 OOMWh/år Ih II 1366 1123 EL TIL INDUSTRIEL ANVENDELSE - PRISSITUATION OG -UDVIKUNG I NATIONAL VALUTA FOR DE ENKELTE STEDER PR. 1. JANUAR 1985 - 1990 - 1995 Bilag 5 (fortsat) Elpriser ekskl. skatter og afgifter (industriel anvendelse) Athen (EL) GRD/1 OOkWh/år 1985 7990 7995 FPI 92. 5 201. 3 (410) BNP (100) 211 (359) la 1088 1740 2476 Ib 1084 1735 2467 le 1002 1603 2278 Id 832 1330 1813 le 775 1239 1678 If 775 1239 1678 I g 657 1049 1426 Ih li 1307 1155 Madrid(ES) ESP/1 OOkWh/år Ih li 1016 911 Paris(F) FRF/1 OOMWh/år Ih li 3345 3001 le 781 1094 1203 If 741 1026 1127 le 3860 4033 4275 If 3860 4033 4275 tg 669 934 1014 19 3210 3436 3688 Dublin(IRL) IEP/100MWh/år le 610 501 501 If 593 469 469 Ig 536 403 403 Ih 404 367 Elpriser ekskl. skatter og afgifter (industriel anvendelse) 1985 7990 7995 FPI 97 133. 2 (172) BNP (100) 142. 8 (178) la "1143 1588 1934 Elpriser ekskl. skatter og afgifter (industriel anvendelse) FPI 97. 4 114. 7 (128) BNP (100) 119. 4 (134) la 7807 6465 6673 1985 7990 7995 Elpriser ekskl. skatter og afgifter (industriel anvendelse) 1985 1990 1995 FPI 98. 3 116. 7 130 BNP (100) 114. 8 (126) la 1063 1015 1015 Ib 1002 1588 1934 Ib 7089 6465 6673 Ib 1063 1001 1001 le 941 1339 1465 le 4708 5930 6156 le 879 804 804 Id 869 1229 1347 Id 4708 4947 5089 Id 693 614 614 31 Bilag 5 (fortsat) EL TIL INDUSTRIEL ANVENDELSE - PRISSITUATION OG -UDVIKLING I NATIONAL VALUTA FOR DE ENKELTE STEDER PR. 1. JANUAR 1985 - 1990 - 1995 Elpriser ekskl. skatter og afgifter (industriel anvendelse) FPI BNP la Ib le Id le if 1985 1990 7995 96. 1 128. 2 (163) (100) 23073 20873 (171) 27320 139 21054 19049 21980 16891 14886 17192 14417 12412 15442 12356 11166 12671 12410 10893 12671 m 9168 8029 10323 Elpriser ekskl. skatter og afgifter (industriel anvendelse) FPI 97. 8 108 (124) BNP (100) 117 (132) la 545 582 556 Ib 542 583 563 le 422 450 433 Id 346 368 353 le 296 313 300 If 275 242 230 ig 225 206 189 1985 7990 7995 50 % ? Elpriser ekskl. skatter og afgifter (industriel anvendelse) 1985 7990 7995 FPI 98. 6 102. 5 (119) BNP (100) 104 (117) la 3125. 2177 Ib 3003 2950 2182 le 2536 2168 2401 Id 2361 1815 1874 le 2187 1521 1491 If 2025 1411 1294 ig 1720 1122 1053 Elpriser ekskl. skatter og afgifter (industriel anvendelse) 1985 7990 7995 FPI 93. 9 160. 7 (237) BNP (100) 192 (288) la 1511 1943 2408 Ib 1373 1948 2499 le 1156 1613 2057 Id 1017 1398 1764 le 925 1253 1568 If 925 1255 1568 ig 856 1149 1284 Italien (I) ITL/100kWh/år Ih li 9694 8134 Luxemburg (L) LUF/1 OOkWh/år Ih li 196 173 Rotterdam (NL) NLG/100 KWh/år Ih li 1118 991 Lissabon (P) PTE/100kWh/år Ih li 1197 1105 32 EL TIL INDUSTRIEL ANVENDELSE - PRISSITUATION OG -UDVIKUNG I NATIONAL VALUTA FOR DE ENKELTE STADER PR. 1. JANUAR 1985E- 1990 - 1995 Bilag 5 (fortsat) Elpriser ekskl. skatter og afgifter (industriel anvendelse) 1985 7990 7995 FPI 96. 4 126. 3 (154) BNP (100) 131. 1 (157) la 631 650 753 Ib 623 637 735 le 580 701 615 Id 454 529 534 le 396 462 473 If 395 460 449 Ig. 413 414 London (UK) GBP/1 OOMWh/år Ih li 428 401. = Uoplyst 33 EUR12: PRISER EKSKL. SKATTER OG AFGIFTER FOR ELEKTRICITET TIL INDUSTRIEL ANVENDELSE (i KKS/10 MWh pr. 1/1/1995) BILAG 6 Elpriser ekskL skatter og afgifter pr. l/l/l 995 (industriel anvendelse) Belgien (B) Danmark (DK) Vestlige region (D) Hamburg (D) Athen (EL) Madrid (ES) Paris (F) Dublin (IRL) Italien (I) Luxembourg (L) Rotterdam (NL) Noordbrabant (NL) Lissabon (P) London(UK) la 1443 441 1212 1553 1069 1483 947 1422 1613 1289 949 772 1807 1090 Ib 1428 "le 1182 435 1212 1553 1065 1483 947 1403 1298 1306 951 793 1875 1064 424 1067 1322 984 1124 873 1126 1015 1005 1047 919 1544 890 le 755 397 778 851 725 923 607 702 748 625 650 495 1177 685 Id 891 399 881 1061 783 1033 722 860 912 819 817 587 1324 7731 34 EUR 12 If 715 389 Ig 586 Ih 519 444 374 367 361 i KKS/10 MWh/ir Ia/fi li 3,25 1,22 2,46 2,33 2,14 2,12 2,22 2,77 3,36 3,21 2,20 1,78 2. 18 712 551 598 492 851 712 768 666 725 616 564 499 864 778 779 699 607 523 475 426 657 565 566 514 748 610 572 480 533 439 455 402 564 549 488 432 493 441 455 433 1177 964 898 829 650 529 620 5801 1. 88 EUR12: PRISER EKSKL. SKATTER OG AFGIFTER FOR ELEKTRICITET TIL INDUSTRIEL ANVENDELSE (i KKS/10 MWh pr. 1/1/1990) Elpriser ekskl. skatter og afgifter pr. 1/1/1990 (industriel anvendelse) EUR 12 i EPA/10 MWh/år BILAG 7 Belgien (B) la 1296 Ib 1277 le 1065 Id 815 le 697 If 667 ig 577 Ih Danmark (DK) 463 457 436 419 367 365 338 349 Vestlige region (D) Hamburg (D) Athen (EL) Madrid (ES) Paris (F) 1321 1280 1152 926 827 761 592 1258 1033 825 825 688 1148 1145 1058 878 818 818 692 1350 1350 1138 1045 930 872 794 905 905 830 693 565 565 481 Dublin (IRL) 1366 1348 1082 827 675 631 543 Italien (I) 1357 1238 968 807 726 708 522 Luxembourg (L) 1363 1364 1053 861 732 567 482 Rotterdam (NL) 1266 930 779 653 605 481 Noordbrabant (NL) 958 921 703 575 488 486 427 Lissabon (P) 1741 1746 1445 1253 1123 1124 1030 London(UK) 990 969 1067 805 703 700 628 Glasgow (UK). - Uoplyst 1189 1156 1124 878 744 682 602 35 la/li 2,25 1,33 2,23 1,83 1,66 1,70 1,88 2,52 2,60 2,83 2,63 2,24 1,69 1,58 1,98 BILAG 8 STEDERNES PLACERING EFTER STIGENDE PRISNIVEAU PR. 1. JANUAR 1995 Stedernes placering efter stigende prisniveau 01/01/95 la Ib le Id le If ig Ih li Danmark (DK) Danmark (DK) Danmark (DK) Danmark (DK) Danmark (DK) Danmark (DK) Danmark (DK) Danmark (DK) Danmark (DK) Noordbrabant(NL) Noordbrabant (NL) Paris (F) Noordbrabant(NL) Noordbrabant (NL) Paris (F) Paris (F) London(UK) Paris (F) Paris (F) Brabante Sept. (NL) Luxembourg (L) Luxembourg (L) Luxembourg (L) Luxembourg (L) Noordbrabant(NL) Noordbrabant (NL) Paris (F) Rotterdam (NL) Rotterdam (NL) Noordbrabant (NL) London(UK) Luxembourg (L) Rotterdam (NL) Paris (F) Paris (F) Rotterdam (NL) Athen (EL) London(UK) Athen (EL) Athen (EL) Rotterdam (NL) Paris (F) Rotterdam (NL) Rotterdam (NL) Noordbrabant(NL) London(UK) Athen (EL) Luxembourg (L) Rotterdam (NL) London (UK) London(UK) Vestlige region (D) Belgien (B) Belgien (B) Vestlige region (D) Vestlige region (D) Italien (I) Luxembourg (L) Dublln(IRL) Dublln(IRL) • Dublin (l RL) Athen (EL) Italien (I) Luxembourg (L) Italien (I) Rotterdam (NL) Dublfn(IRL) Athen (EL) Vestlige region (D) Belgien (B) Dublln(IRL) Vestlige region (D) Dublin (IRL) Luxembourg (L) Vestlige region (D) Vestlige region (D) Italien (I) Belgien (B) London(UK) Italien (I) Athen (EL) Belgien (B) Dublin (IRL) Madrid (ES) Belgien (B) Belgien (B) Athen (EL) Italien (I) Vestlige region (D) Dublln(IRL) Madrid (ES) Belgien (B) Dublln(IRL) Italien (I) Vestlige region (D) Italien (I) Athen (EL) London (UK) London(UK) Hamburg (D) Madrid (ES) Belgien (B) Madrid (ES) Hamburg (D) Hamburg (D) Hamburg (D) Hamburg (D) Hamburg (D) Italien (I) Hamburg (D) Hamburg (D) Hamburg (D) Madrid (ES) Madrid (ES) Madrid (ES) Madrid (ES) Madrid (ES) Lissabon (P) Lissabon (P) Lissabon (P) Lissabon (P) Lissabon (P) Lissabon (P) Lissabon (P) Lissabon (P) Lissabon (P) 36 BILAG 9 STEDERNES PLACERING EFTER STIGENDE PRISNIVEAU PR. 1. JANUAR 1990 Stedernes placering efter stigende prisniveau la Ib le Id le 1 Danmark (DK) 2 Paris (F) 3 Noordbrabant(NL) 4 London(UK) 5 Athen (EL) 6 Glasgow (UK) Danmark (DK) Paris (F) Noordbrabant (NL) London(UK) Athen (EL) Glasgow (UK) Danmark (DK) Noordbrabant (NL) Paris (F) Rotterdam (NL) Italien (I) Luxembourg (L) DanmarkDK) Noordbrabant (NL) Paris (F) Rotterdam (NL) London(UK) Italien (I) If Danmark(DK) Danmark(DK) Noordbrabant (NL) Noordbrabant (NL) Paris (F) Rotterdam (NL) Paris (F) Luxembourg (L) Dublin (IRL) Belgien (B) Rotterdam (NL) Dublin (IRL) 01/01/90] Ih DanmarkfDK) M Danmark(DK) Noordbrabant (NL) Paris (F) Rotterdam (NL) Luxembourg (L) Italien (I) 7 Belgien (B) Italien (I) Athen (EL) Belgien (B) London(UK) Belgien (B) Dublin (IRL) 8 Vestlige region (D) Rotterdam (NL) Belgien (B) 9 Madrid (ES) Belgien (B) 10 Italien (I) Vestlige region (D) London(UK) Dublin ØRL) Dublin (IRL) Luxembourg (L) Italien (I) Glasgow (UK) Luxembourg(L) London(UK) Athen (EL) Glasgow (UK) Italia 0) Belgien (B) Vestlige region (D) Glasgow (UK) 11 Luxembourg(L) 12 Dublin (IRL) 13 Lissabon (P) 14 - 15 - Dublin (IRL) Madrid (ES) Luxembourg (L) Lissabon (P) Glasgow (UK) Madrid (ES) Vestlige region (D) Hamburg (D) Lissabon (P) Glasgow (UK) Vestlige region (D) Hamburg (D) Madrid (ES) Lissabon (P) Vestlige region (D) Athen (EL) Athen (EL) Hamburg (D) Vestlige region (D) Hamburg (D) Madrid (ES) Lissabon (P) Madrid (ES) Lissabon (P) London(UK) Hamburg (D) Athen (EL) Madrid (ES) Lissabon (P) 37 BILAG 10 ELPRISER I ECU/10 MWh/år (1. januar 1985-1990-1995) ELPRISER I ECU 85-95 Elpriser! ECU/1 OMWh/âr. la Jan-85 Jan-90 Jan-95 Elpriser! ECU/1 OMWh/âr Ib Jan-85 Jan-90 Jan-95 Belgien (B) Danmark (DK) Vestlige region (D) Hamburg (D) Athen (EL) Madrid (ES) Paris (F) Dublin (IRL) Italien (I) Luxembourg (L) Rotterdam (NL) Noordbrabant(NL) Lissabon (P) London (UK) 1132 535 1237 0 1200 929 1148 1489 1684 1224 1244 778 1251 1015 1290 599 1464 0 915 1204 931 1320 1378 1366 0 974 1084 893 1484 488 1456 1866 837 1176 1015 1274 1367 1419 1021 830 1228 955 Belgien (B) Danmark (DK) Vestlige region (D) Hamburg (D) Athen (EL) Madrid (ES) Paris (F) Dublin (IRL) Italien (I) Luxembourg (L) Rotterdam (NL) Noordbrabant(NL) Lissabon (P) London (UK) 1127 529 1196 0 1196 815 1042 1489 1537 1217 1195 743 1137 1002 1272 592 1418 0 913 1204 931 1302 1257 1367 1286 936 1087 874 1468 480 1456 1866 834 1176 1015 1257 1100 1438 1024 853 1274 932 Elpriser i ECU/1 OMWh/âr le Jan-85 Jan-90 Jan-95 Elpriser i ECU/1 OMWh/âr Id Jan-85 Jan-90 Jan-95 Belgien (B) Danmark (DK) Vestlige region (D) Hamburg (D) Athen (EL) Madrid (ES) Paris (F) Dublin (IRL) Italien (I) Luxembourg (L) Rotterdam (NL) Noordbrabant(NL) Lissabon (P) London (UK) 1026 505 1071 1434 1105 765 692 1231 1233 948 1009 1102 957 933 1060 565 1276 1394 843 1015 854 1045 982 1056 945 715 900 962 1215 467 1281 1588 770 890 937 1008 860 1107 1127 989 1049 780 Belgien (B) Danmark (DK) Vestlige region (D) Hamburg (D) Athen (EL) Madrid (ES) Paris(F) Dublin (IRL) Italien (I) Luxembourg (L) Rotterdam (NL) Noordbrabant(NL) Lissabon (P) London (UK) 827 484 849 1009 918 706 692 971 1052 777 940 613 842 731 812 543 1026 1144 700 932 712 798 819 863 791 584 780 726 917 436 1058 1274 613 819 774 771 772 902 879 632 899 677 38 Bilag 10 (forts. ) Elprise ri EC U/1 OM Wh/år le Jan-85 Jan-90 Jan-95 If Jan^øS Jan-90 Jan-95 Elprise/i ECU/1 OMWh/âr Belgien (B) Danmark (DK) Vestlige region (D) Hamburg (D) Athen (EL) Madrid (ES) Paris (F) Dublin (IRL) Italien (I) Luxembourg (L) Rotterdam (NL) Noordbrabant(NL) Lissabon (P) London (UK) 690 444 689 810 855 602 567 830 906 618 806 556 766 635 664 472 843 914 652 778 581 609 719 569 6*5 494 700 631 735 423 856 1022 567 685 650 588 634 587 607 531 799 570 Belgien (B) Danmark (DK) Vestlige region (D) Hamburg (D) Athen (EL) Madrid (ES) Paris (F) Dublin (IRL) Italien (I) Luxembourg (L) Rotterdam (NL) Noordbrabant(NL) Lissabon (P) London (UK) 737 420 753 810 855 635 567 854 902 665 870 558 766 636 694 475 917 914 652 829 581 652 737 733 663 496 699 634 776 433 935 1022 567 731 650 629 634 765 700 533 799 600 Elpriser i ECU/1 OMWh/âr Ig Jan-85 Jan-90 Jan-95 Belgien (B) Danmark (DK) Vestlige region (D) Hamburg (D) Athen (EL) Madrid (ES) Paris (F) Dublin (IRL) Italien (I) Luxembourg (L) Rotterdam (NL) Noordbrabant (NL) Lissabon (P) London (UK) 593 390 537 0 725 544 472 750 669 505 685 675 709 0 575 438 656 763 552 708 495 524 530 483 989 434 641 567 603 404 662 856 482 616 561 506 516 483 494 474 655 525 39 BILAG 11 GAS TIL INDUSTRIEL ANVENDELSE - PRISSITUATION OG -UDVIKLING I NATIONAL VALUTA FOR DE ENKELTE STEDER PR. 1. JANUAR 1985-1990-1995 Gaspriser ekskl. skatter og afgifter (industriel anvendelse) FPI 97,7 109,2 BNP (100) 116,6 1985 7990 7995 11 36840 24620 23700 12 13-1 13-2 14-1 114-2 Belgien (B) BRF/100GJ/àr 36840 24620 23700 36840 24620 23700 36840 24620 23700 36840 24620 23700 36840 24620 23700 15 36840 24620 23700 Gaspriser ekskl. skatter og afgifter (industriel anvendelse) Danmark (DK) DKK/100GJ/ar FPI BNP 98 119,5 100 121 1985 1990 1995 Gaspriser ekskl. skatter og afgifter (industriel anvendelse) FPI BNP 1985 7990 7995 99,3 105,8 100 112,7 12 13-1 13-2 14-1 14*2 15 3870 11 1438 838 978 3650 2710 2710 2370 2370 12 1394 794 875 m 1292 665 678 I3-2 1292 665 678 14-1 1279 609 569 14-2 1237 609 569 15 1228 584 517 Weser-Ems (O) DEM/tOOGJ/ar Gaspriser ekskl. skatter og afgifter (Industriel anvendelse)) Berlin (D) DEM/100GJ/år FPI BNP 99,3 105,8 100 112. 7 1985 7990 7995 Gaspriser ekskl. skatter og afgifter (industriel anvendelse) FPI BNP 97 133,2 100 142,8 1985 7990 7995 Gaspriser ekskl. skatter og afgifter (industriel anvendelse) FPI BNP 97,4 114,7 100 119,4 1985 7990 7995 1497 11 160400 118400 190010 II:: 5352 3796 3960 12 13-1 IÏ-2 14-1 14-2 15 1072 1050 1050 13-1 152700 73800 52170 y\m 4222 2298 2132 13-2 152700 73800 50250 13-2 4129 2242 1945 Madrid (ES) ESP/1 OOGJ/âr 14-1 14-2 15 46110 46110 Paris (F) FRF/100GJ/âr 14-1 3850 1975 1691 I4-2 3780 1925 1640 15 3753 1901 12 153600 78500 83020 12 4647 3157 3337 40 Gaspriser ekskl. skatter og afgifter (industriel anvendelse) FPI BNP 98,3 116,7 100 114,8 1985 7990 7995 Gaspriser ekskt. skatter og afgifter (industriel anvendelse) FPI BNP 1985 7990 7995 96,1 128,2 100 139,4 Gaspriser ekskl. skatter og afgifter industriel anvendelse) FPI BNP 1985 7990 7995 97,8 108 100 116,6 Gaspriserekskl. skatter og afgifter (industriel anvendelse) FBI BNP 98,6 102,5 100 104,4 1985 7990 7995 Gaspriser ekskl. skatter og afgifter (industriel anvendelse) FPI BNP 96,4 126,3 100 131. 1 1985 7990 7995 11 630 380 549 II 1118900 1163600 1456300 11 32880 20003 19451 11 1594 1140 1184 II 343 386 333 Dublin (IRL) IEP/100GJ/âr 14-1 175 14-2 175 Milan 0) ITL/lOOGJ/år 14-1 937000 468200 575900 14-2 914400 434800 543800 175 15 86240« 4085001 Luxembourg <L) LUF/100GJ/ar 14-1 Î4-2 15 16603 15086 16603 15086 Rotterdam (NL) NGL/100GJ/år 14-1 1410 645 593 14-2 1410 645 593 London (UK) GBP/100GJ/àr 14-1 308 246 256 14-2 308 242 227 15 1328 518 15 271 156 BILAG 11 (forts. ) 12 559 380 446 13-1 340 254 13-2 340 254 12 1084500 1122400 1011900 13-1 1008300 529500 655100 134 984900 496600 626500 13-1 30800 16991 17237 13-1 1492 762 742 13-1 308 290 262 13-2 28750 16767 15149 I3-2 1492 762 742 13^2 308 286 258 12 32160 17691 17610 12 1582 1125 1162 12 325 303 298 41 BILAG 12 EUR12: PRISER EKSKL. SKATTER OG AFGIFTER FOR GAS TIL INDUSTRIEL ANVENDELSE I KKS/100 GJ pr. 1/1/1995 Gaspriser ekskl. skatter og afgifter pr. 1. 1 1995 (industriel anvendelse) II 12 13-1 13-2 14-1 EUR 12 14-2 15 11/15* BELGIEN CNE 1P1 (B) DANMARK (DK) WESER-EMS (D) BERliN (D) MADRID (ES) PARIS (F) STRASBOURG <F) DUBLIN (IRL) TORINO (i) NAPOLI (1) LUXEMBOURG (L) ROTTERDAM (NL) LONDON (UK) BIRMINGHAM (UK) 588 411 428 655 1454 562 650 769 753 1099 451 516 481 497 461 387 383 469 637 473 571 625 598 598 408 507 432 428 418 342 288 288 297 297 460 460 400 385 303 276 353 334 356 356 387 370 387 370 400 351 324 324 373 379 351 375 342 251 249 394 354 240 340 340 350 259 371 334 * eller, hvis der ikke er 15, den sidste kendte forbruger. 316 251 249 382 354 233 321 321 350 259 328 226 226 186 1,64 1,89 1,71 4,11 2,41 1,95 2,16 2,35 3,42 1,29 2,28 1,47 1,49 42 EUR 12: PRISER EKSKL. SKATTER OG AFGIFTER FOR GAS TIL INDUSTRIEL ANVENDELSE I KKS/100 GJ pr. 1/1/1990 BILAG 13 Gaspriser ekskl. skatter og afgifter pr. 1. 1. 1990 (industriel anvendelse) 11 13-1 13-2 12 14-1 Belgien (B) Cne1P1. 0 580 469 421 352 352 14-2 329 EUR12 15 11/15 321 1,80 Hannover (D) 672 569 497 492 470 272 272 2,50 Weser-Ems (D) 372 353 296 296 271 271 260 1,40 Madrid (ES) 1006 667 627 627. 1,60 Paris (F) 533 443 323 315 277 270. " 2,00 Strasbourg (F) 700 579. 346. 2,00 Dublin (IRL) 511 511 458 458 236 236 236 2,10 Torino (I) Napoli (I) 699 651 344 323 304 283 266 2,60 1130 944 344 323 304 283 266 4,20 Luxembourg (L) 468 414 398 393 389 389 Rotterdam (NL) 489 483 327 327 277 277. 1,20 1,80 London (UK) 588 461 441 435 374 368 237 2,50 43 BILAG 14 PRISER EKSKL SKATTER OG AFGIFTER FOR GAS TIL INDUSTRIEL ANVENDELSE I TYSKLAND PR. 1. januar 1990 og 1995 Gaspriser ekskL skatter og afgifter pr. 1. 1. 95 (industriel anvendelse) Dusseldorf Hamburg Hannover Dortmund Frankfurt Stuttgart Munchen Weser-Ems Dresden Berlin Il 1350 1022 1289 1003 1069 1231 1161 978 1233 1497 12 983 1014 972 850 983 1097 1094 875 994 1072 13-1 967 861 844 822 847 1058 1028 678 892 1050 Gaspriser ekskL skatter og afgifter pr. 1. 1. 90 (industriel anvendelse) Il 1306 1103 1512 1028 992 1075 1482 838 12 982 1103 1280 834 939 1103 1002 794 13-1 967 928 1119 806 718 1181 1114 665 Dusseldorf Hamburg Hannover Dortmund Frankfurt Stuttgart Munchen Weser-Ems Dresden Berlin B-2 919 786 836 789 817 944 836 678 836 1050 13-2 924 853 1108 773 718 923 1032 665 14-1 803 708 792 733 781 875 797 569 667 900 14-1 914 834 1058 684 714 923 864 609 Tvskland 15 433 433 456 517 14-2 756 703 753 750 742 569 872 Tyskland 14-2 15 772 612 612 684 714 834 751 609 635 612 612 621 714 834 609 584 44 BILAG 15 Stedernes placering efter stigende prisniveau pr. 1. januar 1995 Stedernes placering efter stigende prisniveau 11 Danmark (DK) 12 Weser-Ems (D) 13-1 13-2 Danmark (DK) Paris (F) 14-1 Paris (F) %m Paris (F) ommms m Weser-Ems (D) Weser-Ems (D) Danmark (DK) Weser-Ems (D) Danmark (DK) Weser-Ems (D) Weser-Ems (D) Rotterdam (NL) Luxembourg (L) Luxembourg (L) Paris (F) Weser-Ems (D) Danmark (DK) Danmark (DK) London (UK) Birmingham (UK) Rotterdam (NL) Rotterdam (NL) Rotterdam (NL) Rotterdam (NL) Birmingham (UK) London (UK) Estrasburgo (F) Estrasburgo (F) Birmingham (UK) Belgien (B) Rotterdam (NL) Belgien (B) Dublin (IRL) Belgien (B) Torino (I) Torino (I) Paris (F) Berlin (D) Birmingham (UK) Binningham (UK) Belgien (B) Paris (F) London (UK) Luxembourg (L) Strasbourg (F) Rotterdam (NL) Torino (I) Dublin (IRL) Berlin (D) Strasbourg (F) Nâpoles (l) Torino 0) Torino (I) Torino (I) Luxembourg (L) Napoli (I) Nàpoles (I) Nâpoles (I) Belgien (B) London (UK) Luxembourg (L) Luxembourg (L) Madrid (ES) Madrid (ES) London (UK) Berlin (D) Dublin (IRL) Napoli (I) Madrid (ES) London (UK) Berlin (D) Napoli (I) Dublin (IRL) Belgien (B) Madrid (ES) Madrid (ES) Madrid (ES) Berlin (D) Berlin (D) 45 BILAG 16 STEDERNES PLACERING EFTER STIGENDE PRISNIVEAU Pr. 1. januar 1990 Stedernes placering efter stigende prisniveau Il 12 13-1 13-2 14-1 14-2 Gas 0W1/90 15 Weser-Ems (D) Weser-Ems (D) Weser-Ems (D) Weser-Ems (D) Dublin (IRL) Dublin (IRL) Dublin (IRL) Luxembourg%uxembourgParis d) Rotterdam (NL) Dublin (IRL) London (UK) Torino (I) (L) Paris (F) (F) Paris (F) Weser-Ems (D) Paris (F) London (UK) Rotterdam (NL) Torino (I) Paris (F) Weser-Ems (D) Weser-Ems (D) Napoli (I) Rotterdam (NL) Hannover (D) Torino (I) Paris (F) Belgien (B) Napoli (I) Rotterdam (NL) Torino (I) Rotterdam (NL) Napoli (I) Belgien (B) Rotterdam (NL) Luxembourg Strasbourg (F) Napoli (I) Torino (I) Hannover (D) (L) London (UK) Dublin (IRL) Belgien (B) Belgien (B) Belgien (B) Napoli (I) Belgien (B) Hannover (D) Hannover (D) London (UK) Luxembourg London (UK) Belgien (B) (L) Torino (I) Strasbourg (F) Dublin (IRL) London (UK) Luxembourg London (UK) (L) Strasbourg (F) Torino (I) Hannover (D) Dublin (IRL) Hannover (D) Luxembourg (L) Madrid (ES) Madrid (ES) Madrid (ES) Hannover (D) Napoli (I) Napoli (I) Madrid (ES) 46 BILAG 17 GASPRISER I ECU 1985-1990-1995 Gaspriser i ECU/100 G J/år 11 Belgien (B) Danmark (DK) Weser-Ems (D) Madrid (ES) Paris (F) Strasbourg (F) Dublin (IRL) Torino (I) Napoli (I) Luxembourg (L) Rotterdam (NL) London (UK) Jan-85 Jah-90 Jàfi-95| Gaspriser i ECU/100 GJ/år 12 Jan-85 Jan-90 Jan-95 827 0 647 1304 786 937 882 877 0 738 634 551 578 0 412 897 548 720 494 710 1148 469 497 530 605 517 514 1155 602 697 689 638 931 497 556 422 Belgien (B) Danmark (DK) Weser-Ems (D) Madrid (ES) Paris (F) Strasbourg (F) Dublin (IRL) Torino (I) Napoli (I) Luxembourg (L) Rotterdam (NL) London (UK) 758 0 627 1249 683 779 783 827 0 722 630 523 467 0 390 595 456 595 494 661 958 415 490 416 474 487 460 505 508 612 560 506 506 450 454 378 Gasprisert ECU/100 GJ/år 13-1 Jan-85 Jan-90 Jan-95 Gaspriser i ECU/100 GJ/år 13-2 Jan-65 Jan-90 Jàr^95 Belgien (B) Danmark (DK) Weser-Ems (D) Madrid (ES) Paris (F) Strasbourg (F) Dublin (IRL) Torino (I) Napoli (I) Luxembourg (L) Rotterdam (NL) London (UK) 692 0 581 1241 620 0 0 736 736 692 594 495 419 0 327 559 332 0 442 349 349 399 332 398 408 362 357 317 324 378 319 328 328 440 348 332 632 0 581 1241 606 639 0 719 719 646 594 495 350 0 327 559 324 356 442 328 328 393 332 393 329 362 357 305 296 358 319 313 313 387 348 327 Belgien (B) Danmark (DK) Weser-Ems (D) Madrid (ES) Paris (F) Strasbourg (F) Dublin (IRL) Torino (I) Napoli (I) Luxembourg (L) Rotterdam (NL) London (UK) 47 Bilag 17 (forts. ) Gaspriser i ECU/100 GJ/år WïPt Belgien (B) Danmark (DK) Weser-Ems (D) Madrid (ES) Paris (F) Strasbourg (F) Dublin (IRL) Torino (I) Napoli (0 Luxembourg (L) Rotterdam (NL) London (UK) Jan-85 632 0 575 O 565 O O 684 684 O 561 495 Jan-90 Jan-95 Gaspriser i ECU/100 GJ/år 14-2 Jan-85 Jan-90 Jan-95 350 0 299 0 285. 0 227 309 309 390 281 338 329 316 299 280 257 0 0 288 288 385 278 325 Belgien (B) Danmark (DK) Weser-Ems (D) Madrid (ES) Paris (F) Strasbourg (F) Dublin (IRL) Torino (I) Napoli (I) Luxembourg (L) Rotterdam (NL) London (UK) 611 0 556 0 555 0 0 668 668 0 561 495 327 0 299 0 278 0 227 287 287 390 281 332 303 316 299 280 249 0 0 272 272 385 278 287 Gaspriser i ECU/100 GJ/år 15 Jah--8Î> Jan-90 Jan-95 Belgien (B) Danmark (DK) Weser-Ems (D) Madrid (ES) Paris (F) Strasbourg (F) Dublfn (IRL) Torino (I) Napoli (I) Luxembourg (L) Rotterdam (NL) London (UK) 605 0 552 0 551 0 0 630 630 0 529 436 320 0 287 0 275 0 227 270 270 0 0 214 0 0 272 0 0 0 0 0 0 0 243 0 48 GRAFISK FREMSTILLING ELPRISER 1985 - 1990 - 1995 ECU I,y ECU Ib 2000 SOO -J-E 5 00 SOO le ECU le 1S00 500 4 500 Bemærkning: 1-Belgien (B) 2-Danmark(DK) 3-Vestlige region (D) 4-Hamburg(D 5-Athen (EL) 6-Madrid (ES) 7-Paris (F) 8-Dublfn (IRL) 9-ltalien (I) 10-Luxembourg(L) 11-Rotterdam (NL) 12-Noordbrabant(NL) 13-Lissabon(P) 14-London(UK) 49 J3RAFISKFREMSTILLING (forts. ) Bemærkning 1 -Belgien (B) 2-Danmark (DK) 3-Vestlige region (D) 4-Hamburg (D) 5-Athen (EL) 6-Madrid (ES) 7-Paris (F) 8-Dublln (IRL) 9-ltalien (I) 10-Luxembourg(L) 11-Rotterdam (NL) 12-Noordbrabant(NL) 13-Lissabon(P) 14-London(UK) 50 GRAFISK FREMSTILLING GASPRISER 1985 - 1990 - 1995 ECU 11 ! iSOO 12 ECU 12 coo A 13-1 ECU 13-7 i 200 800 Bemærkning: 1-Belgien (B) 2-Danmark(DK) 3-Weser Ems (D) Madrid (ES) 5-Paris (F) 6-Strasbourg(F) 7-Dublin (IRL) 8-Torino (I) Napoli (I) 10-Luxembourg(L) 11-Rotterdam (NL) 12-London(UK) 5J GRAFISK FREMSTILLING (forts. ) 13 ? ECU 13-2 II i PS tf: I ta Hi ! _ 1 • <. » ; >. • j |: n 1 III c C G' /-i-7 ioo-l /<i-2 ECU IC-2 0 J Bemærkning: 1-Belgien (B) 2-Danmark (DK) 3-Weser Ems (D) Madrid (ES) 5-Paris (F) 6-Strasbourg(F) 7-Dublin (IRL) 8-Torino (I) Napoli (I) 10-Luxembourg(L) 11-Rotterdam (NL) 12-London(UK) 52 ISSN 0254-1459 KOM(96) 92 endelig udg. DOKUMENTER DA 10 12 Katalognummer : CB-CO-96-097-DA-C ISBN 92-78-01234-3 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg 5?>