title: Forslag til RÅDETS AFGØRELSE om det tredje flerårige program for små og mellemstore virksomheder (SMV' er) i Den Europæiske Union (1997-2000)

eurovoc_concepts:
EU programme
competitiveness
economic growth
labour market
small and medium-sized enterprises

formats: html pdf pdfa1b print

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 20. 03. 1996 KOM(96) 98 endelig udg. 96/ 0087 (CNS) "MAKSIMERING AF EUROPÆISKE SMVERS SAMLEDE FOTENT1ALE FOR BESKÆFTIGELSE, VÆKST OG KONKURRENCEEVNE" Forslag til RÅDETS AFGØRELSE om det tredje flerårige program for små og mellemstore virksomheder (SMVer) i Den Europæiske Union (1997-2000) (forelagt af Kommissionen) • iiJdî. ' • • V i i M: «-i •TI?', • '. "' I •Xtëffl *ï;i-'tf:ii 'iÉîî • : *U"' '- I •ijj'fl&i':'. l -'rør * '1/ iï' * •'j*r,5>^" "MAKSIMERING AF EUROPÆISKE SMVERS SAMLEDE POTENTIALE FOR BESKÆFTIGELSE, VÆKST OG KONKURRENCEEVNE" % DET FLERÅRIGE SMV-PROGRAM INDEN FOR RAMMERNE AF EU-AKTIONERNE TIL FORDEL FOR SMV'ER Der er nu bred enighed om, at små og mellemstore virksomheder (SMV'er) er nøglesektoren til jobskabelse og vækst inden for Den Europæiske Union. Med henblik på at kunne udnytte SMV'ers samlede potentiale for at opfylde disse målsætninger har Kommissionen for nylig forelagt Det Europæiske Råd i Madrid en rapport, hvori der efterlyses en mere ambitiøs politik til for del for SMV'er1. I konklusionerne fra dette rådsmøde godkendtes denne fremgangsmåde, og Kommissionen opfordredes til så hurtigt som muligt at gennemføre målsætningerne i det SMV-politiske oplæg fra Madrid. 2 I overensstemmelse hermed meddelte Kommissionen, at der ville blive iværksat et firårs- program (1997-2000) som en del af den europæiske pagt om tryghed i beskæftigelsen (European Confidence Pact on Employment). Det er klart, at der må fokuseres mere direkte på SMV-politikken såvel på medlemsstatsplan som på EU-plan med henblik på at sikre de eksisterende arbejdspladser og skabe nye beskæftigelsesmuligheder. Erfaringen viser, at målrettet hjcdp til SMV'er er en omkostningseffektiv måde at støtte jobskabelsen på A. SMVERS BIDRAG TIL VÆKST OG BESKÆFTIGELSE SMVer er nøglesektoren til jobskabelse og vækst. SMVer tegner sig for 99,8 % af samtlige virksomheder, 66 % af den samlede beskæftigelse og 65% af omsætningen i Den Europæiske Union. 3 Væksten i beskæftigelsen er højere i SMVer end i store virksomheder. 4 Endvidere har den SMV-dominerede servicesektor været en af de vigtigste jobskabende sektorer i de seneste år, og den har stadig et betydeligt beskæftigelsespotentiale. På grund af deres fleksibilitet og evne til hurtigt at tilpasse sig udviklingen og specialiseringen i markedsbehovene er SMVer et vigtigt instrument til af fremme den europæiske industris konkurrenceevne og dens muligheder for at trænge ind på tredjelandes markeder. Særlig vigtig er den rolle, SMVer spiller i ugunstigt stillede områder og landdistrikter, hvor de ofte udgør rygraden i den lokale økonomi. Samtidig repræsenterer den stigende tendens til, at store virksomheder bortgiver aktiviteter i underentreprise og reducerer deres virksomhed, både en udfordring og en mulighed for SMVer. Den hurtige teknologiske udvikling og internationaliseringen af markederne indvirker på konkurrencevilkårene og skaber nye muligheder for SMVer. De har derfor en nøglerolle at spille med hensyn til at forøge den økonomiske og sociale samhørighed i EU. 5 „Små og mellemstore virksomheder - en dynamisk kilde til beskæftigelse, vækst og forbedret konkurrenceevne i Den Europæiske Union". Rapport fra Kommissionen til Det Europæiske Råd i Madrid, CSE(95) 2087. Formandskabets konklusioner, Sl(95) 1000 af 16. 12. 1995, s. 14. Enterprises in Europe, Third Report, 1994, s. 42-43. Se fodnote 1 ovenfor, s. 3. Ibid. 3 II B. SVAGHEDER I SMVERS JOBSKABELSES- OG VÆKSTPOTENTIALE SMVer er potentielt en dynamisk kilde til stigende beskæftigelse og skabelse af rigdom, men det må også erkendes, at de har en iboende svaghed, og at der er større risiko for at de går fallit, navnlig i de første år af deres eksistens. Op til 50 % af SMVer går fallit i løbet af de første fem år af opstartfasen. 6 SMVers relative svaghed og sårbarhed skyldes primært følgende fem faktorer: • • • • C få adgang de stadig mere komplicerede retlige, skattemæssige og administrative betingelser problemer med til at forskningsresultaterne strukturelle svagheder med hensyn til ledelseskapacitet og dårligt tilpassede uddannelsesprogrammer problemer med at skaffe finansiering på rimelige vilkår vanskeligheder med at komme ind på vare- og tjenestemarkederne. forskningsprogrammer og udnytte ERKENDELSE AF SMVERS POTENTIALE TIL AT BIDRAGE TIL BESKÆFTIGELSE OG VÆKST For at optimere SMVers bidrag til vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse er det vigtigt, at medlemsstaterne og Den Europæiske Union styrker og koordinerer deres politikker til fordel for SMVer, for kun således kan de klare de nye udfordringer, som det europæiske erhvervsliv står over for. 7 De fleste foranstaltninger til fordel for SMVer skal træffes på medlemsstatsplan, så tæt på virksomhederne som muligt. Som det blev understreget i Kommissionens SMV- politiske oplæg til Det Europæiske Råd i Madrid8 har alle medlemsstater (navnlig Tyskland, Frankrig, Det Forenede Kongerige, Spanien og Belgien) for nylig foretaget en opstramning af deres politikker til fordel for SMVer, og der er nu en stor grad af konvergens mellem disse politikker. 9 På dette område kan Den Europæiske Union spille en afgørende og supplerende rolle, men må i denne sammenhæng fuldt ud respektere subsidiaritetsprincippet. D. EU^ SMV-POOTIK I overensstemmelse med målene i traktatens artikel 130, hvidbogen om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse og det integrerede program til fordel for SMVer og håndværksfagene sigter EUs erhvervspolitik mod at: • fremme et miljø, som giver mulighed for initiativ og udvikling af SMVer i hele EU forbedre europæiske SMVers konkurrenceevne og fremme dens europæisering og • internationalisering. Enterprises in Europe, Third Report, 1994, s. 230. Kommissionens hvidbog om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse, s. 92. Se fodnote 1 ovenfor. Se fodnote 1 ovenfor, afsnit 1, s. 2, og bihig 1. In III For at kunne opfylde ovennævnte målsætninger er EUs SMV-politik baseret på to indbyrdes forbundne programmer: det integrerede program til fordel for SMVer og det flerårige SMV-program. Oveisigten på næste side viser de forskellige EU-aktioner til fordel for SMVer. Ç Madrid-prioriteringer 1. Administrativ forenkling TABEL I : EU'S AKTIONER TIL FORDEL FDR SMVER Aktioner som led i andre EU-politikker af interesse for SMV'ei(*) - Retningslinjer for tilsynspolitik - Simpelt moms-system Samordnede aktioner med medlemsstaterne (udveksling af bedste praksis) - Udvalg til forbedring og forenkling af erhvervsmiljøet - Opfølgningsrapport om beskæftigelse (ikke- lønomkostninger, fleksible og enklere arbejdsmarkedsregler) 2. Information - Samordnede aktioner vedrørende erhvervsfremmeforanstaltninger og stimulering af efterspørgselen - Opfølgningsrapport om beskæftigelse (uddannelse i SMVer) - Opfølgende hvidbog om uddannelse (virksomhedskultur og iværksætterånd) - Opfølgende grønbog om innovation - Informationssamfundsforum og G7-piloter Uddannelse - F IU - Innovation - Informations samfundet Miljø 3. Europæisering og internationalisering - Samordnede aktioner vedrørende erhvervsfremmeforanstaltninger og stimulering af efterspørgslen 4. Finansielle betingelser - Samordnede aktioner vedrørende erhvervsfremmeforanstaltninger 5. Høring og ud- udarbejdelse af politikker EU-net såsom EC-BIC, Craft Focal Points, innovationsrådgivningsæntre, multimediainformations-, demonstrations- og støttenet, EURES, informationsnet i landdistrikterne, europæiske tværnationale forbrugeroplysningscentre. ESF (fællesskabsstøtterammer) ADAPT (1,57 mia. ECU) EMPLOYMENT NOW (460 mio. ECU) LEONARDO (620 mio. ECU) 4. FTU-ramme (12,3 mia. ECU, herunder 700 mio. ECU specielt til SMVer) INFO 2000 EFRU LIFE : 450 mio. ECU (96-99) Miljø- og vækstinitiativ Konkurrencepolitik (herunder statsstøtte) Grænseoverskridende offentlige indkøb Tværnationale økonomiske områder JOP (Central- og Østeuropa + SNG 50 mio. ECU 96- 99); ECDP (250 mio. ECU 95-99), MED INVEST (96- budget ikke godkendt); AL INVEST (41 mio. ECU 95- 2000); ASIA INVEST (skal fastsættes) - Adgang til strukturfondene (EFRU, ESF) - EU-initiativ til forddel for SMVer (1 mia. ECU) - EIB-globallån til SMVer - EIF-lånegarantier - Opfølgende meddelelse om SMV-skattebehandling ltheder: se rapport om koordineringen af aktiviteterne t 1 fordel tor de små og mellemstore virksomheder (SMV) og Supplerende aktioner (Det flerårige SMV-program) - Erhvervskonsekvensanalysesystem - Cost/benefit-analyser - Overdragelse afVirksomheder - EIC's som first-stop-shops for andre EU-net - SMV-piloter (lederuddannelse) - Aktioner til fremme af virksomhedskultur - Kvindelige og unge entreprenører - SMV-piloter (virksomheder baseret på ny teknologi, COMMERCE 2000) - EIC-information om miljø - Miljølovgivningens indvirkning på SMVer - Håndværksfagene: miljøforvaltning - Netværk for partnersøgning (BC-Net/ BRE) - Direkte partnerskaber (Europartnerskab - Interprise) - Underentrepriser - SMV-piloter - internationalisering - Aktioner til fordel for håndværksfagene og små virksomheder - Aktioner til fordel for handel og distribution - Det juridiske miljø (ejendomsforbehold, bilæggelse af tvister, retlige rammer) - Betalingsforsinkelser - Adgang til lånefinansering (f. eks. rundbordskonference) - EASDAQ (europæisk kapitalmarked for SMVer) - Factoring og kreditforsikring - NTBF-pilot - Høring af virksomhederne - Statistik og SMV-observationscentret - PR-aktivitet håndværkstagene, KOM(95) 362 endelig udg. (*) Vedrørende nærmere enke af 8. 9. 1995. °N V 1. Det integrerede program til fordel for SMVer og håndvaatefagene I det integrerede program, som blev vedtaget af Kommissionen den 3. juni 199410 fremlægges EUs erhvervspolitik. Det er ikke meningen, at programmet skal træde i stedet for de forskellige foranstaltninger, der træffes på nationalt eller EU-plan, eller at det skal gribe ind i beslutningsprocessen i forbindelse med de forskellige aktioner. Det skal derimod samle de ramme og gøre dem sammenhængende og synlige ved at foreslå et tættere partnerskab mellem alle parter, der er involveret i udviklingen af SMVer - såvel på EU-plan som på nationalt og regionalt plan - med det formål at forøge konvergensen og effektiviteten af disse foranstaltninger. i en samlet forskellige initiativer I det integrerede program skelnes der mellem to typer foranstaltninger: Det integrerede program til fordel for SMVer mellem medlems- Bidrag ira Den Europæiske Unionlz Samordnede aktioner staterne11 foranstaltninger, åer kan tremme med- lemsstaternes indbyrdes konsultering og den eventuelt nødvendige indbyrdes koordinering i forbindelse med aktioner til fordel for SMVer og håndværksfagene inden for følgende områder: forbedring af de • erhvervsmæssige betingelser for SMVer; stimulering og forbedring af støtte foranstaltningerne til fordel for SMVer. forenkling og • foranstaltninger til fordel for SMV'er, der udarbejdes: • enten som led i EUs specifikke SMV- politik (dvs. det flerårige SMV-program); eller som led i EU-politikker, f. eks. samarbejdsprogrammer, internationale EIB- og EIF-iristrumenter, struktur fondprogrammer, f. eks. EU-initiativet til fordel for SMVer. • I forbindelse med det integrerede program vil Kommissionen fremsætte nye forslag til fordel for SMVer, navnlig et lånegarantiinstrument med stor løftestangseffekt på vækst og beskæftigelse. Det integrerede program er primært fokuseret på virksomheder inden for Den Europæiske Union. Men i betragtning af Kommissionens tilsagn om gradvist at åbne hovedparten af Unionens aktiviteter for SMVer fra associerede lande vil en række af de aktioner, der er skitseret i dette tredje flerårige program (f. eks. partnerskabsaktioner), kunne tilbydes SMVer fra disse lande, idet der i så raid hovedsagelig kunne anvendes finansielle midler fra andre EU-programmer, bl. a. PHARE, TACIS, JOP, MED4NVEST, AL-INVEST og ASIA-INVEST. 2. Det flerårige program for SMVer Det flerårige SMV-program passer ind i rammerne for det integrerede program som en vigtig del af EUs bidrag. Det tilvejebringer det retlige og budgetmæssige grundlag for EUs specifikke SMV-politiske aktioner. Det igangværende flerårige program udløber den 10 Det integrerede program til fordel for SMVer og håndværksfagene, KOM(94) 207 endelig udg. af 3. 6. 1994. Se traktatens artikel 130, stk. 2. Dvs. bidrag gennem de politikker og aktioner, som EU iværksætter i henhold til traktaten, samt gennem specifikke foranstaltninger til støtte af medlemsstaternes aktioner (traktatens artikel 130, stk. 3). 7 VI 31. december 1996. 13 Det tredje flerårige program skal dække perioden 1997-2000. Dette forslag hilses enstemmigt velkommen og støttes af de europæiske SMV- erhvervsorganisationer,14 som blev konsulteret af Kommissionen den 20. februar 1996. Fordelene ved det flerårige program og dets karakter af et supplerende program fremgår bl. a. af følgende: Fordele ved det flerårige program det flerårige program sigter mod en række specifikke målsætninger, som ikke er dækket af andre EU-politikker (f. eks. forbedring af de erhvervsmæssige betingelser for SMVer og europæiseringen af SMVers erhvervsstrategier gennem tilvejebringelse af informations- og støttetjenester, som giver mulighed for tværnationalt samarbejde); det flerårige program spiller også en nyttig rolle derved, at det afprøver innovative støttemetoder. Disse aktioner vil f. eks. supplere de aktiviteter, der gennemføres som led i EUs forsknings-, innovations- og regionalpolitikker. De foreslåede aktioner vil hjælpe med til at forøge kendskabet til og effektiviteten af de øvrige EF-politikker af interesse for SMV-er; det har en horisontal rækkevidde (dvs. det gælder uanset hvilken økonomisk sektor der er tale om) og dækker samtlige SMVer i hele EU; en række foranstaltninger og metodologier i det flerårige program (f. eks. netværksforbindelser mellem formidlere med en betydelig løftestangseffekt) udvikles i tæt samarbejde og koordinering med andre EU-politikker, bl. a. vedrørende strukturfondene, innovation og forskning, og internationalt samarbejde med henblik på at maksimere deres vkkning for virksomhederne. Sammenlignet med det integrerede program supplerer aktionerne i det flerårige program de øvrige aktioner til fordel for SMVer, hvorved man undgår overlapning. Derimod understreger det flerårige program komplementaritet og synergi med andre EU-politikker og medlemsstatsaktioner til fordel for SMVer. Sammenlignet med det andet flerårige program vil det tredje flerårige program sikre kontinuiteten i EUs erhvervspolitik, og det vil samtidig styrke en række eksisterende aktioner og indføre en række nye initiativer på de nøgleområder, som er udvalgt i Kommissionens SMV-politiske oplæg. 15 De nye elementer er trukket frem i følgende oversigt: Rådets beslutning 93/379/EØF af 14. 6. 1993, EFT nr. L 161 af 2. 7. 1993, s. 68 CCAC, CECOP, CEDI, EMSU, EUROCHAMBRES, EUROCOMMERCE, EUROPMI, UEAPME, UNICE og YES for Europe. Se fodnote 1 ovenfor. 15 ? VII Nye elementer i det tredje flerårige program at lette adgangen til alle EU-programmer af interesse for SMVer ved at udvikle Euro-Info-Centrene (EICerne) som "first-stop-shops"; at udvide bestræbelserne på at geimemføre administrativ forenkling, bl. a. ved at indføre cost-benefit-aspektet i erhvervskonsekvensanalysesystemet; at sikre, at SMV-organisationerne inddrages mere i beslutningsprocessen; at tilskynde SMVer til at trænge ind på internationale markeder, bl. a. ved at sikre forbedrede netværksfaciliteter og forbedre adgangen til markedsinformation, og støtte disse tiltag; finde frem til nye måder, hvorpå man bedre kan fremme den teknologiske tilpasning af SMVer og deres adgang til iværksætteruddannelse; at udarbejde konkrete aktioner til fordel for håndværksfagene og små virksomheder, idet der tages hensyn til deres særpræg; at forbedre de finansielle rammebetingelser for SMVer (adgang til lån, sekundære markeder for SMVer, forsinket betaling, factoring og la-editforsikring); at motivere kvindelige og unge minoritetsgrupper; at fremme en ny iværksætterånd; at integrere miljøet og bæredygtig udvikling i EUs erhvervspolitik (traktatens artikel 130R). iværksættere samt virksomheder ejet af Det tredje flerårige program fremlægges sammen med en ekstern evalueringsrapport om det igangværende flerårige program (1993-1996). 161 denne uafhængige evalueringsrapport er aer fremsat en række forslag, som gennemføres, eller som kommenteres i begrundelsen, mens en særskilt kommissionsmeddelelse afrunder denne analyse. Følgende tabel indeholder en række anbefalinger i rapporten, som der er blevet taget hensyn til i dette forslag: De vigtigste anbefalinger i den eksterne evalueringsrapport at styrke koordineringsbestræbelseme med henblik på at sikre, at der tages hensyn til SMVer i de forskellige EU-politikker, og at forbedre effektiviteten af evalueringen af lovgivningsforslags indvirkning på SMVer; kvalitativ forbedring af EIC-nettet og fremme af en større koordinering mellem EU- netværk, herunder alternative organisationsformer; at styrke partnerskabsprogrammeme gennem forbedrede opfølgningstjenester og bistand til de deltagende virksomheder; at fortsætte "laboratoriestrategien" i forbindelse med arbejde med pilotprojekter med henblik på praktisk afprøvning af innovative foranstaltninger til fordel for SMVer på nøgleområder; at styrke pr-aktiviteterne i forbindelse med aktioner af interesse for SMVer; større brug af informationsteknologi i netværkene og i formidlingen af information. SMVernes repræsentative organer skal i højere grad inddrages i udarbejdelsen af aktioner med henblik på at forøge effektiviteten af disse. I overensstemmelse med Madrid rapporten om SMVer vil Kommissionen forbedre "høringen af SMV-organisationer, når der skal udarbejdes politikker, der er relevante for SMVer, og tilskynde dem til at engagere sig fuldt ud" såvel på nationalt, som på EU-plan. 17 16 17 Se Kommissionens meddelelse om den eksterne evalueringsrapport vedrørende gennemførelsen af Rådets afgørelse 93/379/EØF af 14. juni 1993, EFT nr. L 161 af 2. 7. 1993, s. 68. Se fodnote 1 ovenfor, s. 17. 7 VIII E DFT Fl ERÅWGE SMV-PROGRAM SOM EN DEL AF DEN EUROPÆSKE PAGT OM TRYGHED I BESKÆFTIGELSEN (EUROPEAN CONFIDENCE PACT FOR EMPLOYMENT! Dette tredje flerårige SMV-program er hovedhjørnestenen i EUs SMV-politik. Som sådan udgør det en integrerende del af Kommissionens pagt om trykhed i beskæftigelsen. Programmet indeholder konkrete aktioner, som skal være hurtigtvirkende, og som medvirker til at udnytte SMVernes fulde potentiale for jobskabelse, bl. a. ved at bidrage til at forøge antallet af SMVer, der deltager i det indre marked, og fremme deres internationalisering. Hvis det gennemføres konsekvent, vil samtlige aktioner i det tredje flerårige SMV-program frembringe en betydelig løftestangs- og masseeffekt i hele Unionen. ^ts> FORSLAG TIL RÅDETS AFGØRELSE om det tredje flerårige program for små og mellemstore virksomheder (SMVer) i Den Europæiske Union (1997-2000) (forelagt af Kommissionen) /M DET TREDJE FLERÅRIGE PROGRAM FC« SMVER BEGRUNDELSE INDHOLDSFORTEGNELSE L IL A OMFANG PMORITEREDE MÅL OG IOŒIAG m AKTIONER FORENKLE OG FORBEDRE DE ADMINISTRATIVE OG LOVGJVNINGSMÆSSIGE BETINGELSER FOR VIRKSOMHEDERNE A. l. Sikre, at SMVers interesser tilgodeses i de forskellige EU-initiativer og -politikker A. 2. Forenkle og forbedre EU-lovgivningen A. 3 Forøge gennemsigtigheden og udbredelsen af bedste praksis for administrativ og lovgivningsmæssig forenkling og forbedring A. 4. Forbedre SMVers vilkår transaktioner i forbindelse med grænseoverskridende B. FORBEDRE DE FIN ANSIFIIF BETINGELSER FOR VIRKSOMHEDERNE B. l. Forbedre adgangen til lånefinansiering B. 2. Intensivere bestræbelserne på at løse problemerne omkring forsinket betaling B. 3. Lette udviklingen af særlige finansielle instrumenter B. 4. Stimulere udviklingen af kapitalmarkeder for vækstorienterede SMVer G FHÆLPE SMVER MED AT EUROPÆISERE OG INTERNATIONAUSERE DERES STRATEGIER BLA. GENNEMBEDREINFORMATIC^STJENESTER C. 1 Udvikle informationstjenester (Euro-Info-Centre) som "first-stop-shops" C. 2. Forbedre pr-fremstød for SMV-politiske aktioner C. 3. Fremme samarbejdet ved hjælp af erhvervspartnersøgningsnetværk(BC- NET & BRE) C. 4. Fremme direkte kontakter via partnerskabsprograrnmer (Europartnerskab og Interprise) C. 5. Udvikle underentreprise-partnerskaber C. 6. Fremme adgangen til nye markeder og internationaliseringen af SMVer m D. FORØGE SMVERS KONKURRENCEEVNE OG FORBEDRE ADGANGEN TIL FQRSKNINGL INNOVATION OG UDDANNELSE D. l. Forøge SMVers innovative potentiale D. 2. Stimulere lederuddannelsen D. 3. Tilpasse SMVerne til miljøkravene E FREMME IVÆRKSÆTTERÅND OG STOTTE SÆRLIGE MÅLGRUPPER E. l. Virksomhedskultur og iværksætterånd E. 2. Håndværksfag og små virksomheder E. 3. Virksomheder inden for handel og distribution E. 4. Kvindelige og unge iværksættere; virksomheder ejet af minoritetsgrupper ffl. UDARBEJDELSE AF POLITIKKER ^3 AFSNIT L OMFANG Det tredje flerårige program er hjørnestenen i Den Europæiske Unions SMV-politik. Det danner grundlag for aktioner, der tilsigter at øge bevidstheden blandt tilstrækkeligt mange SMVer om udfordringerne i forbindelse med en forretningsstrategi, der kan forbedre deres konkurrenceposition, således at de opnår en større andel af grænseoverskridende og international handel. Skabelsen af beskæftigelsesmuligheder ville være en positiv virkning heraf. Med udgangspunkt i den fremlagte analyse i Kommissionens SMV-politiske oplæg til Det Europæiske Råd i Madrid1 vil vi her beskrive fem prioriterede politiske mål og skitsere de aktioner, der bør iværksættes på unionsplan: 1. 2. 3. 4. 5. Forenkle og forbedre de administrative og lovgivningsmæssige betingelser for virksomhederne; Forbedre de finansielle betingelser for virksomhederne; Støtte virksomhederne i deres europæisering og hjælpe dem med at inter nationalisere deres strategier, især ved hjælp af bedre informationstjenester; Forbedre virksomhedernes konkurrenceevne og lette deres adgang til forskning, innovation og uddannelse; Fremme iværksætterånden og støtte særlige målgrupper. Det tredje program er fokuseret på SMVer uanset sektor, retlig form eller placering i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde. 2 Hvor de foreslåede foranstaltninger især vedrører håndværksvirksomheder og små virksomheder vil der blive refereret specifikt til denne type virksomheder; det samme gælder for virksomheder inden for handel og distribution. Selvom det flerårige programs aktioner til fordel for SMVer understøtter EUs sam hørighedspolitik,3 er de ikke begrænset til kun at omfatte virksomheder etableret i regioner, der er støtteberettigede i henhold til Fællesskabets Regionalpolitik. I denne sammenhæng bør komplementariteten mellem det flerårige program og fællesskabs initiativet til fordel for SMVer fremhæves som en faktor, der stimulerer den økonomiske udvikling i Unionen, herunder jobskabelse på lokalt plan. Det igangværende flerårige program udløber den 31. december 1996. 4 Det nye program skal derfor træde i kraft den 1. januar 1997 og dække perioden frem til den 31. december 2000. "Små og mellemstore virksomheder - en dynamisk kilde til beskæftigelse, vækst og forbedret konkurrenceevne i Den Europæiske Union". Rapport fra Kommissionen til Det Europæiske Råd i Madrid, CSE(95) 2087. Kommissionens henstilling om definitionen af SMVer (dok. C 96/261). Første rapport om økonomisk og social samhørighed udarbejdet i henhold til artikel 130 B i traktaten om Den Europæiske Union. Rådets afgørelse 93/379/EØF af 14. 6. 1993, EFT nr. L 161 af 2. 7. 1993, s. 68. yiti AFSNrrn. PRIORITEREDE M ÅL OG FORSLAG TIL AKTIONER A. FORENKLE OG FORBEDRE DE ADMINISTRATIVE OG LOVGIVNINGSMÆSSIGE BETINGELSER FOR VIRKSOMHEDERNE A. 1. SIKRE. AT SMVERS INTERESSER TILGODESES I DE FORSKE! I IGF EU- INITIATIVER OG-POLITIKKER Et af de vigtigste mål i EUs SMV-politik er at sikre, at SMV-dimensionen integreres i udarbejdelsen og gennemførelsen ai EU-aktioner og -politikker. Kommissionen agter at forøge sin indsats på dette område. Bestræbelserne for at forenkle og forbedre EU-lov- givningen vil ganske vist bidrage til, at dette mål kan nås, men der skal også skabes grundlag for en større koordinering af EU-aktioner og -politikker til fordel for SMVer, således at SMVer får lejlighed til at deltage fuldt i alle EU-aktioner og -programmer. Det gælder for eksempel strukturfondene, hvor SMVerne stadig ikke høster et udbytte, der står i forhold til deres andel af den økonomiske aktivitet og beskæftigelsesfremmende potentiale. 5 Koordineringsbestræbelserne bør også omfatte FTU, innovation, faglig uddan nelse, energieffektivitetsprogrammer, miljø, internationalt samarbejde samt EIB- og EIF- instrumenter. De første resultater af sådanne bestræbelser fremgår af det integrerede program til fordel for SMVer og håndværksfagene6 og en ny rapport om koordinerings- indsatsen. 7 De konkrete foranstaltninger under det flerårige program vil omfatte en hen stilling til medlemsstaterne om, hvordan man kan forøge SMVernes andel i EU-politikker og -programmer. I erkendelse af behovet for en snarlig forenkling af den del af lovgivningen for det indre marked, der især har betydning for SMVer, vil der kunne udarbejdes et forslag om oprettelse af mindre "SLIM'-grupper (Simplere Lovgivning for det Indre Marked). A. 2. FORENKLE OG FORBEDRE EU-LOVOVNINGEN SMVerne er underkastet lovmæssige, skattemæssige og administrative vilkår, der bliver stadigt sværere. Omkostningerne i forbindelse med arbejde, der ikke er relateret til lovgivning er aldrig blevet opgjort, men de årlige omkostninger i forbindelse med administrative byrder for alle virksomheder i Europa er anslået til mellem 150 og 250 mia. ECU. 8 Især giver de omkostninger, der er forbundet med oprettelsen af en virksomhed anledning til bekymring. 9 Disse omkostninger kan først og fremmest tilskrives de enkelte medlemsstater krav. Med udgangspunkt i sin rapport om bedre lovgivning10 til Det Europæiske Råd i Madrid vil Kommissionen øge sine bestræbelser på at begrænse bureaukratiet og forbedre den del af EU-lovgivningen, der har betydning for virksomheder, især SMVer. At nå dette mål kræver foranstaltninger med henblik på at undgå eller reducere unødvendige administrative byrder og de omkostninger, der er forbundet med overholdelse af eksisterende og ny lovgivning, som hindrer oprettelse og udvikling af virksomheder. 5 6 7 9 10 Revisionsrettens årsrapport (1994), EFT nr. C 303 af 14. 11. 1995, s. 140. KOM(94) 207 endelig udg. KOM(95) 362 endelig udg. af 8. 9. 1995. Se fodnote 1 ovenfor, s. 4. Se sammenligningstabellen s. 36 i grønbogen om innovation, KOM(95) 688 endelig udg. af 20. 12. 1995 "Mod en bedre lovgivning", KOM(95) 580. /?<$ For at nå dette mål har Kommissionen for nylig vedtaget retningslinjer for lovgivningen1 ' I disse retningslinjer understreges behovet for at sikre en omfattende høring af erhvervslivet, og der åbnes mulighed for en ny strategi, som tager sigte på at rationalisere og modemisere de konsekvensanalyser, af hvilke erhvervskonsekvensanalysesystemet er af særlig betydning for SMVer. I erkendelse af SMVernes behov for at blive hørt i forbindelse med kommissionsforslag, som kan have stor betydning for dem, vil Kommissionen forbedre konsekvensanalyserne i kvalitativ retning. Dette gøres ved at sikre, at SMVerne i større omfang inddrages i arbejdet med at lave udkast til EU-lovgivning eller -programmer, og ved at anvende en pragmatisk metode ved evalueringen af virkningerne af lovforslag, herunder costbe nefitanalyser, af kommissionsforslagenes art og kompleksitet baseres evalueringen på: dette måtte være hensigtsmæssigt. Afhængigt hvor • • • "skrivebordsundersøgelse" i de tilfælde hvor dette er tilstrækkeligt til at kunne fastslå omkostningerne og de administrative byrder; anvendelse af et repræsentativt antal virksomheder udvalgt fra en gruppe af frivillige virksomheder i samarbejde med SMV-organisationer, som vil kunne levere detaljerede oplysninger om konsekvenserne af lovgivningsforslag som ovenfor indhentning af omfattende costbenefitanalyser i forbindelse med de mest komplekse forslag, som vil få indvirkning på mange erhvervssektorer Arbejdet med at udføre skrivebordsundersøgelsen eller foretage de omfattende costbe nefitanalyser skal udføres af de afdelinger i Kommissionen, som er ansvarlige for de respektive forslag. I forbindelse med undersøgelser, der er begrænset til et repræsentativt antal frivillige virksomheder, vil GD XXIII i samarbejde med andre af Kommissionens afdelinger og SMV-organisationer udarbejde en aftale med et netværk af SMV-forsknings- institutioner med henblik på at sikre ensartede og objektive resultater. A. 3 FORØGE GENNEMSIGTIGHEDEN OG UDBREDELSEN AF BEDSTE PRAKSIS FOR ADMINISTRATIV OG LOVGIVNINGSMÆSSIG FOR ENKLING OG FORBEDRING a overvågning af administrativ forenkling For at få forbedret kvaliteten og omfanget af bestræbelserne på at gennemføre en administrativ forenkling på såvel EU- som medlemsstatsplan, er der behov for større gennemsigtighed og spredning af information om nye initiativer inden for dette område. Flere medlemsstater er interesserede i denne type information, som også vil kunne komme EU-institutionerne til gode. Kommissionen vil derfor overvåge de fremskridt, der opnås i forbindelse med den nye strategi for administrativ forenkling13 og den udveksling af bedste praksis, der finder sted mellem medlemsstaterne, resulterende i hensigtsmæssige anbefalinger. Overvågningen vil også gøre sig gældende for resultaterne af omfattende undersøgelser udført af informations- og rådgivningstjenesterne (Euro-Info-Centres - EIC). 12 14 Guidelines on regulatory policy, SEC(95) 2255 af 16. 1. 1996. Denne metode blev anset for særlig innovativ i den eksterne evalueringsrapport (se s. 7). En lignende fremgangsmåde blev for nylig foreslået i en betænkning fra udvalget vedrørende virksomhedsoprettelse nedsat af det danske industriministerium (se betænkning nr. 1304, side 210). Se fodnote 1 ovenfor, afsnit V. 1. Se det integrerede program til fordel for SMVer og håndværkssektoren. M h. overdragelse af virksomheder På grund af mislykkede virksomhedsoverdragelser går der hvert år 300. 000 arbejdspladser tabt i EU. 15 Kommissionen vil fremme og støtte initiativer, som sigter mod at forøge er hvervsorganisationernes og andre berørte parters bevidsthed om problemet omkring virk somhedsoverdragelse. I overensstemmelse med henstillingen om virksomhedsoverdragel se16 vil Kommissionen tilskynde til nye initiativer og befordre hensigtsmæssige foran staltninger, herunder en særlig samordnet aktion på området. c. ejendomsforbehold Ejendomsforbehold er en juridisk mekanisme, der tilbageholder overdragelsen af ejendomsretten til leverede varer, indtil hele købsprisen er betalt. Dette forbehold er et af de redskaber, der virker mest befordrende for handelstransaktioner, og det burde være til rådighed for alle økonomiske aktører. Der er imidlertid en række forskelle, som hindrer anvendelsen af et sådant instrument. Kommissionen vil derfor på grundlag af et konsulta- tionsdokument17 undersøge, om en henstilling fra Kommissionen vil kunne gøre gavn på dette område. A. 4. FORBEDRE S3VWTERS VILKÅR I FORBINDELSE MED GRÆNSEOVERSKRI DENDE TRANSAKTIONER a. procedurer for bilæggelse af grænseoverskridende tvister mellem virksomheder Tvister, der opstår i forbindelse med grænseoverskridende transaktioner, er ofte vanskelige at løse, især når man tager de dyre, komplekse og langvarige procedurer i befragtning, som er forbundet hermed. Det der afholder virksomhederne, især SMVer, fra at inter nationalisere, er den besværlige adgang til domstolene i forbindelse med transaktioner i andre medlemsstater. De fleste problemer kan tilskrives forskelle i den måde, hvorpå retssystemet er opbygpet i de enkelte medlemsstater. 18 Kommissionen vil fremme udviklingen af alternative metoder til bilæggelse af tvister, som opstår i forbindelse virksomheders, især SMVers, grænseoverskridende transaktioner. Bl. a. vil man fremme anvendelsen af værktøjer som f. eks. kodekser, mægling, forenklede voldgifts- og forligsprocedurer. b. fremme hensigtsmæssige retlige rammer De eksisterende retlige rammer for grænseoverskridende samarbejde er stadig mangelfulde, og SMVerne har ikke tilstrækkeligt kendskab til dem. Erhvervspolitikken bør derfor fremme de eksisterende retlige rammer og støtte oprettelsen af nye instrumenter, som er bedre tilpasset SMVers behov. Den Europæiske Økonomiske Firmagruppe (EØFG) er det første retlige instrument for grænseoverskridende samarbejde inden for fællesskabsretten. Dette instrument anvendes imidlertid endnu ikke særligt meget af SMVer, og der mangler også praktiske oplysninger Se fodnote 1 ovenfor, afsnit III. A. Kommissionens henstilling af 7. december 1994 vedrørende overdragelse af små og mellemstore virksomheder, EFT nr. L 386/14 og C 440/1 af 31. 12. 94 Et lignende konsultationsdokument er forelagt i forbindelse med overdragelse af virksomheder (EFT nr. C 204 af 23. 7. 1994, s. 1). Retssager mod medlemsstater om forhindringer i forbindelse med det indre marked er ofte forbundet med langvarige forsinkelser. For nogle SMVer er sådanne forsinkelser ensbetydende med forskellen mellem overlevelse eller fallit, og Kommissionen vil derfor gøre sine egne procedurer i forbindelse med tvister om det indre marked hurtigere og mere effektive. /> om erfaringerne med dette instrument. Med henblik på at fremme anvendelsen af EØFG'er i forbindelse med grænseoverskridende samarbejde bør REGIE-initiativet (dvs. fremme af EØFG i Den Europæiske Union) iværksættes fuldt ud. Dette kræver, at REGIE-databasen udbygges, og at SMVer bevidstgøres om deres rolle i forbindelse med tilvejebringelsen af praktiske oplysninger og ideer til mulige forbedringer af eksisterende i Molitor-rapporten19 og i den anden lovgivning. Som det blev understreget Ciampi-rapport20 er der behov for andre retlige instrumenter, som egner sig bedre for SMVer, der driver forretning i forskellige medlemsstater. Med Rådets vedtagelse af vedtægten for det europæiske aktieselskab har SMVer til en vis grad fået et egnet retligt instrument til deres grænseoverskridende transaktioner. I mellemtiden vil Kommissionen undersøge, hvordan man kan fremme udviklingen af forenklede vedtægter for familieaktieselskaber, dvs. aktieselskaber, hvor aktierne er på få hænder. 21 B. FORBEDRE DF FIN ANSIFf J F BETINGELSER FOR VIRKSOMHEDERNE Kommissionen har stor tillid til, at bestræbelserne for indførelsen af Den Økonomiske og Monetære Union virker til fordel for virksomhederne, især når det gælder øget monetær stabilitet. En opfyldelse af traktatens målsætning vedrørende offentlig finansiering vil have såvel kvantitative (reducering af "crowding-out") som prismæssige virkninger (rentesatser). 22 Europæiske SMVer er dog stadig underfinansierede, blandt andet på grund af den skattemæssige diskriminering af risikokapital. Desuden har de problemer med at fa banklån til rimelige rentesatser, og vækstorienterede virksomheder hæmmes af mangelen på europæiske kapitalmarkeder for SMVer. 23 I det integrerede program til fordel for SMVer opstiller Kommissionen en ramme for en lang række foranstaltninger til at forbedre de finansielle betingelser for virksomhederne, herunder udveksling af bedste praksis mellem medlemsstaterne (gennem en specifik samordnet aktion) og styrkelse af EU-aktionerne på dette område. Det tredje flerårige program indeholder supplerende foranstaltninger, som ikke rummer nogen direkte finansiel støtte til SMVer, men i stedet er koncentreret om en forbedring af de finansielle betingelser gennem fjernelsen af forhindringer og lettere adgang for SMVer til finansielle instrumenter. Alle foranstaltninger, der på nogen måde indebærer statsstøtte til virksomheder, skal være i o- verensstemmelse med principperne i traktatens artikel 92 og 94 og i al relevant afledt ret. I det tredje flerårige program foreslås der supplerende foranstaltninger på følgende områder: RL FORBEDRE ADGANGEN TTL LÅNEFINANSIERING Banklån er den vigtigste kilde til ekstern finansiering for SMVer på trods af, at mange af disse virksomheaer som bekendt har store vanskeligheder med at opnå lån til rentesatser, der er rimelige i forhold til deres udvidelses- og investeringsaktivitet og i forhold til de renteomkostninger, større virksomheder må regne med. Dette problem gør sig især gældende for små virksomheder, idet bankerne vurderer kreditrisikoen i forbindelse med denne virksomhedskategori som større end den, der gør sig gældende for 19 20 21 22 23 Rapport fra gruppen af uafhængige eksperter om lovgivningsmæssig og administrativ forenkling, KOM(95) 288 endelig udg. af 21. 6. 1995, s. 83. "Enhancing European Competitiveness", anden rapport fra den rådgivende gruppe vedrørende konkurrenceevne, december 1995, s. 8. Kommissionens kommentarer til rapporten fra gruppen af uafhængige eksperter om lovgivningsmæssig og administrativ forenkling, KOM(95)596. Se også det ændrede forslag til Rådets forordning om vedtægten for det europæiske andelsselskab (SYN 388 af 6. 7. 1993), som for øjeblikket drøftes i Rådet). For eksempel anslås det, at en reducering med 1% for de offentlige underskud i EU vil medføre, at der årligt tilvejebringes 65 mia. ECU til finansiering af den private sektor. Se fodnote 1 ovenfor, afsnit III. D. idet de begrænser kreditrisici og kompenserer større virksomheder. Desuden er små virksomheder normalt ikke i stand til at tilbyde tilfredsstillende sikkerhedsstillelse. SMVer betaler typisk to til fem procent højere renter end store virksomheder. 24 Lånegarantier er yderst nyttige, når sådanne forhindringer skal overvindes, for manglende sikkerhedsstillelse. Den Europæiske Investeringsfond (EIF), der udsteder lånegarantier for SMVer og transeuropæiske net, er i besiddelse af et stort potentiale, når det drejer sig om at hjælpe virksomhederne over disse forhindringer. Der er også mulighed for et samarbejde, der omfatter budgettets støtteinstrumenter og EIF. Pilotprojektet "Vækst og miljø" er et klart og lovende eksempel herpå: EUs lånegaranti ydes til den lånende virksomhed (til investeringer, der gavner miljøet) uden omkostninger for denne, mens om kostningerne til garantipræmien oppebæres af Fællesskabets budget. Kommissionen agter at fremlægge forslag om SMV-lånegarantiinstrumenter, der kan virke som løftestang for vækst og beskæftigelse. Kommissionen vil fortsat støtte udviklingen af gensidige garantiordninger, især gennem samarbejde med Den Europæiske Sammenslutning af Gensidige Garantifonde. Kommissionen vil endvidere fremme en bredere debat inden for bankverdenen om, hvordan man kan forbedre finansieringen af SMVer. Af konkrete aktioner kan nævnes støtte til rundbordskonferencen mellem banker og SMVer, hvor man undersøger innovativ praksis med henblik på lettere adgang for SMVer til finansiering. Der vil især blive fokuseret på lettere finansieringsadgang for kvindelige iværksættere og en forbedring af finansieringsbetingelserne for SMVer inden for handel og distribution. Kommissionen vil anspore banker og SMVer til så vidt muligt at implementere resultaterne af rundbordskonferencen. B. 2. INTENSIVERE BESTRÆBELSERNE PÀ AT LØSE PROBLEMERNE OMKRING FORSINKET BETALING Kommissionen har forståelse for, at det er vigtigt for SMVer at få begrænset omfanget af forsinket betaling. Dette forudsætter, at der gøres en indsats fra de offentlige myndigheders side, herunder også Kommissionen. Kommissionen mener, at de nuværende økonomiske betingelser nødvendiggør en fremskyndelse af den evalueringsproces, den har beskrevet i sin henstilling om betalingsfrister i handelsforhold. 25 Kommissionen vil i 1997 fremkomme med yderligere forslag, og den vil støtte aktioner organiseret af erhvervsorganisationer med henblik på at forbedre mulighederne for økonomisk forvaltning gennem informationsaktiviteter, uddannelse og andre foranstaltninger (f. eks. software til styring af likviditeten for SMVer). B. 3 LETTE UDVIKLINGEN AF SÆRUGE FIN ANSIFIIF INSTRUMENTER På rundbordskonferencen mellem bankfolk og SMVer understregedes betydningen af fac toring og kreditforsikring, som bidrager til at opfylde SMVers behov for driftskapital og reducere deres problemer i forbindelse med forsinket betaling. Der er dog stor forskel på, i hvilken udstrækning de enkelte medlemsstater har iværksat disse instrumenter. Kommissionen vil derfor undersøge, hvad det er, der hindrer udviklingen af disse instrumenter i en række medlemsstater og forberede et debatoplæg indeholdende forslag, muligvis i form af henstillinger, om forbedring af virkemåden for disse finansielle instrumenter i det indre marked. 25 Se fodnote 1 ovenfor, s. 7. EFT nr. L 127 af 10. 6. 1995, s. 19 og EFT nr. C 144 af 10. 6. 1995, s. 3. /f B. 4. STIMIH FRF1 UDVIKLINGEN AF K\PITAIM\RKEBERFO^ VÆKSTORIEN TEREDE SMVER En stor svaghed i det nuværende europæiske finansielle system er mangelen på likviditet og europæiske kapitalmarkeder for vækstorienterede SMVer. 26 Dette hæmmer især højteknologiske virksomheder og indskrænker derigennem innovationen og lysten til at tage risici. I sammenligning med de 400 virksornheder, der årligt finder vej til sekundære kapitalmarkeder i USA, er der i Europa kun 10 til 20%, som far disse muligheder, og mange vælger i stedet en NASDAQ-notering. Med henblik på at fremme oprettelsen og mulighederne for sådanne markeder i Europa har Kommissionen henstillet til medlemsstaterne om at fjerne alle tilbageværende barrierer af lovmæssig, skattemæssig eller anden art inden udgangen af 1996. 27 I en kommende rapport til Rådet vil Kommissionen foreslå passende foranstaltninger til fremme af disse vigtige finansielle faciliteter, herunder EASDAQ. 28 G H1ÆLPE SMVER MED AT EUROPÆISERE OG ENTERNATIONAIJSFRF DERES STRATEGIER BLA. GENNEM BEDRE INFORMATIONSTJENESTER SMVernes beskæftigelses- og vækstpotentiale vil kun kunne udnyttes fuldt ud, hvis de integreres hurtigt i det indre marked. Der er kun ca. 460. 000 virksomheder, som har grænseoverskridende aktiviteter. I betragtning af hvor relativt nemt det er for virksomheder i USA at drive handel mellem staterne29, bør et betydeligt større antal EU- virksomheder, navnlig SMVer, tilskyndes til at drive grænseoverskridende handel. Opfølgeisen af en mere ambitiøs målsætning afhænger i høj grad af, at formidlere og medlemsstater samarbejder fuldt ud, mens de særlige og supplerende aktioner, dette program rummer, skulle gøre det lettere for en meget større gruppe virksomheder, navnlig SMVer, at fa adgang til det indre marked og hjælpe dem til at tilpasse sig de nye krav, som konkurrencen pa det internationale marked stiller til dem. Den første opgave er at påvirke SMVernes strategier i retning af hurtigt at blive integreret i det indre marked. For at nå dette mål er det nødvendigt at tilbyde SMVerne passende instrumenter til at gennemføre sådanne strategier. Information og partnerskab mellem virksomheder er SMVernes vigtigste instrumenter for at nå ud til større markeder både inden for og uden for det indre marked. I betragtning af alle de forskelligartede situationer, SMVerne står over for, er der imidlertid behov for supplerende foranstaltninger for specifikke målgrupper. Kommissionen vil følge de retningslinjer, der blev udstukket i dens rapport om informations- og samarbejdsnettenes fremtidige virke. 30 Denne rapport peger på en række mulige forbedringer af forvaltningen af disse netværk, men ændrer ikke grundlæggende ved de metoder, Kommissionen har valgt. 1 rapporten anbefales det for eksempel, at man ikke samler de forskellige netværk i ét netværk, og at man ikke opgiver den praksis, 26 27 28 29 30 Se fodnote 1 ovenfor, s. 8. Se fodnote 1 ovenfor, afsnit V, s. 18. Se Kommissionens meddelelse om gennemførligheden af oprettelsen af et europæisk kapitalmarked for mindre ekspansionsorienterede selskaber i vækst, KOM(95) 498 endelig udg. af 25. 10. 1995 Der findes ingen tal for, hvor mange virksomheder i USA der driver handel mellem staterne. Men det faktum, at ca. 400 000 ud af godt 16 mio. virksomheder i USA driver international handel lader formode, at antallet af virksomheder, der di iver handel mellem staterne, må være betydeligt større i betragtning af den relativt større koncentration af virksomheder på USA's hjemmemarkeder. Denne kommissionsrapport blev udarbejdet med hjemmel i artikel 5 i Rådets afgørelse 93/379/EØF af 14. 6. 1993. 2^ ifølge hvilken Kommissionen arbejder sammen med en lang række decentraliserede værtsorganisationer og begrænser sig til at fungere som formidler. 31 Den begrundelse, der i den eksterne evalueringsrapport om det andet flerårige program32 fremføres for en sådan sarnmeiismeltning af alle erhvervspolitiknetværk, deles kun af Kommissionen i den forstand, at en enkelt grænseflade til slutbrugeren vil have tydelige fordele set ud fra det synspunkt, at der skal være størst mulig gennemsigtighed og enkelthed i alle pr-aktiviteter. Det vil ikke medføre forbedringer i henseende til effektivitet, omkostningseffektivitet og kvalitetskontrol, eftersom de forskellige tjenesteydelser - som det også er anført i evalueringsrapporten - alle fortsat vil skulle leveres i samarbejde med de forskellige specialiserede formidlere, der er involveret i driften af netværkene, og eftersom de forskellige roller vil skulle defineres endnu klarere, hvis kvaliteten af tjenesten skal forøges. Hvis Kommissionen skal have fuld kontrol med driften af EIC-netværkene (som fremført i den eksterne evalueringsrapport), vil det gøre det endnu vanskeligere at gennemføre en sammensmeltning til ét netværk. Efter Kommissionens opfattelse vil det ikke blot kræve betydelige investeringer, men vil også medføre betydelige ekstra driftsomkostninger, idet omkostningerne i forbindelse med den centrale enhed ville forblive uændrede, mens størrelsen af og de nødvendige menneskelige ressourcer i et reduceret antal EIC'er ville skulle forøges betydeligt målt i viden og fuldtidsækvivalenter pr. EIC. Kommissionen er derfor kommet til den konklusion, at det vil være forkert ikke at fortsætte det tætte og frugtbare samarbejde med et stort antal forskellige organisationer, hvis direkte og indirekte bidrag er af meget stor politisk værdi, og dette partnerskab bør tværtimod udbygges ved at få EICeme endnu bedre integreret i værtsorganisationernes overordnede struktur. Dette forhindrer imidlertid ikke, at Kommissionen i samråd med sine forskellige partnerorganisationer vælger én enkelt identifikation, som de forskellige netværk kan operere under. I så tilfælde skal EIC-netværket fungere som "first stop shop" for at forenkle og lette slutbrugerens adgang til de forskellige tjenester, som tilbydes af EU- netværket. Kommissionen kræver ikke fuldstændig driftsmæssig og finansiel kontrol med EIC-nettet (bl. a. på grund af de omkostninger, der er forbundet hermed). Men for fuldt ud at kunne høste fordelene ved den stimuleringsmetode, den har valgt, ser den en fordel i at yde et supplerende finansielt bidrag til de EIC'er, som forpligter sig til at yde en særlig høj for kvalitet og målrettede grænseoverskridende strategier. inforrnationstjenester med et entydigt potentiale Den hurtige udvikling inden for informationsteknologi og informationstjenester (f. eks. Internet) begrunder også fremskaffelsen af finansielle midler, dels i form af en engangsinvestering, med henblik på at intensivere forbindelserne mellem alle de forskellige formidlerorganisationer, som samarbejder inden for rammerne af de forskellige EU-netværk, men også med henblik på at udvide grænsefladen til slutbrugeren. Ved udarbejdelsen af specifikationer for nye VANS33 vil Kommissionen tage hensyn til behovet for at lette adgangen til og fra andre eksisterende netværk, som bruges hyppigt af SMVer. Såfremt fortrolighed udgør et vigtigt element i de tilbudte tjenester (især BC- Net), vil Kommissionen forbedre den eksisterende informationsteknologi, således at den bringes op på det krævede niveau. 31 32 33 Se s. 20 i rapporten. Denne eksterne rapport blev udarbejdet med hjemmel i artikel 5 i Rådets afgørelse 93/379/EØF af 14. 6. 1993. Value Added Network Services (VANS), herunder f. eks. e-mail og specialiserede konferencer. 2/ Kommissionen vil fortsætte sin kvalitetspolitik, hvilket vil kræve en mere præcis definition af de tjenester, der tilbydes i de forskellige netværk, som allerede nævnt, samt højnelse af det faglige niveau, hvorved der vil kunne sikres mindre overlapning mellem de tre netværk, der opererer under EUs erhvervspolitik på SMV-området. Cl UDVIKLE INFC^MATTOVSTJENESTER (EURqiNFO-CENTRE^ SOM "FERST-STOP-SHOPS" Ud over de ledelsesmæssige forbedringer, der diskuteres i rapporten om informations- og samarbejdsnettenes fremtidige virke, foreslår Kommissionen følgende retningslinjer for EIC-netværket, som også vil gælde for Euro-Info-Korrespondance-Centrene (EICC), hvor dette måtte være relevant: a EICeme som "First-Stop-Shops" De nye retningslinjer, som er skitseret ovenfor, og som svarer til de behov, SMVerne har givet udtryk for, og som blev understreget i Kommissionens rapport til Madrid-topmødet, vil betyde et stadigt stigende antal aktører, der samarbejder med EIC-netværket. Desuden er sidstnævnte netværk kun ét ud af flere forskellige SMV-relevante netværk, som Kommissionen driver inden for og uden for rammerne af sin erhvervspolitik. Der er et klart behov for større gennemsigtighed i de mange tjenester, der tilbydes. I stedet for kunstigt at reducere antallet af sådanne tjenester foreslår Kommissionen imidlertid en dobbelt indfaldsvinkel: en enkelt identifikation for alle SMV-relevante EU-netværk34, og en enkelt grænseflade til slutbrugeren med henblik på at dirigere den enkelte forespørgsel hen til det relevante EU-netværk eller den relevante tjenesteleverandør. Sidstnævnte rolle vil logisk set skulle overtages af EICeme, i betragtning af at det er deres opgave at levere omfattende information og rådgivning til erhvervslivet. Nogle af dem vil måske blive nødt til at geare deres kapacitet op for at kunne udføre denne nye opgave. Dette vil bl. a. kræve en vis indsats med henblik på at identificere og udvikle regelmæssige kontakter til repræsentanter for andre EU-netværk, at bygge broer, herunder via VANS, med henblik på at lette dialogen, og at iværksætte fælles aktiviteter, som tager sigte på at gøre EU- netværkene mere synlige. Oversigten på følgende side viser, hvordan EICeme vil fungere som first-stop-shops. Tabel II resumerer de vigtigste EU-netværk. b. EICemes sammensætning Den nuværende sarnmeroætning af nettet er resultatet af en historisk udvikling. Evaluatoren har sat spørgsmålstegn ved det rationelle i sammensætningen af nettet og foreslået, at der gøres forsøg på at opnå en bedre repræsentation ai SMVers mest betroede virksomhedsrådgivere, samtidig med at der tages højde for behovet for et stabilt finansielt engagement fra deres side og kravet om geografisk samhørighed. Kommissionen vil derfor foretage en ny indkaldelse af ansøgninger, som både eksisterende og nye værtsorganisationer kan deltage i, med henblik på at finde frem til dem, der egner sig bedst til at være vært for en first stop shop. Udvælgelseskriterierne og evalueringen af resultatet af indkaldelsen af ansøgninger vil blive drøftet med medlemsstaterne. Antallet af EIC'er, der deltager i netværket, bør ikke forøges som følge af denne indkaldelse af ansøgninger. 34 Kombineret med de enkelte netværks egne logoer. %J ") Euro-Info-Centrene som "First Stop Shops" Nationale og regionale partnere EU-netværk Offentlige myndigheder EU-repræsentationer Repræsentative organisationer Sektor-organisationer Virksom hedsstøtte- organisationer (Business Links) Handelskamre Udviklingsagenturer Standardiseringsorganisationer SMV'er Virksomhedernes servicepartnere Banker Revisorer Forskningscentre Konsulenter Advokater Uddannelses organisationer • Generel information • Virksomhedssamarbejde • BC-Net* • BRE* • EUROPARTENARIAT/ INTERPRISE * • Støtte til innovative SMV'er • Bie* • FTU og innovation • • IRC* • OPET* • Craft* Informationssamfundet Uddannelse • N A P* • AGORA * • Leonardo • Beskæftigelse •EURES * • Udvikling af landdistrikter • Carrefours Andre forbindelser Miljø (GD XI) Offentlige indkøb (GD XV) Tredjelande Fælles valuta (GD II) Sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen (GD V) Visse EIC'er arbejder i synergi med disse netværk TABEL BL- DE VKHIGSTE FÆLLESSKABSNET Navn Antal medlemmer, geografisk dækning Funktion Euro-Info-Centre (EIC) GD XXIII 229 EU +EFTA 20 korrespondancecentre i landene i Central- og Østeuropa og i Middelhavslandene Information og rådgivning til virksomheder, navnlig SMVer, om fællesskabsregler og -programmer Business Cooperation Network (BC-NET) GD XXIII Bureau de Rapprochement des entreprises (BRE) GD XXIII 300 rådgivere i 38 lande 500 korrespondenter i 70 lande verden over Støtter virksomhederne med at udvikle internationalt samarbejde ved hjælp af rådgivning før og efter partnersøgning Støtter virksomhederne med partnersøgning ved hjælp af vidtspredt offentliggørelse af samarbejdsmuligheder EUROPARTENARIAT GD XXIII INTERPRISE GD XXIH EC-Business Innovation Centres (BIQ GD XVI Craft Network of Focal Points GD XII Innovation Relay Centres GD XIII 60 nationale rådgivere i 60 lande (EU, landene i Central- og Østeuropa, Middelhavslandene, Latinamerika, Asien), der afholder 2 årlige EUROPARTENARJAT-arrangementer Fremmer samarbejde mellem virksomheder i de støttede områder (målsætning 1, 2, 5b og 6) og virksomheder i og uden for EU 200 medlemmer fra EU tilrettelægger årligt 40-50 arrangementer Fremmer grænseoverskridende samarbejde mellem SMVer i Europa 110 BIC (98 i støttede områder, andre i Central- og Østeuropa ) Etablering og udvikling af innoverende SMVer ved hjælp af 200 Focal Points (23 nationale Focal Points), 18 paises ( EU +EFTA) 56 medlemmer EU + Norge + Island ydelse af integrerede tjenester Videregiver information til SMVer om FTU-programmer og støtter dem med ansøgninger i forbindelse med FTU- programmer Fremme af innovation, hovedsagelig ved hjælp af teknologioverførsel, udnyttelse af forskningsresultater og fremme af Fællesskabets FTU-programmer Organisations for Promotion of Energy Technologies (OPET) - GD xvn + xm 50 i Europa - Ny forslagsindkaldelse i 1996 Etablerer forbindelser mellem industrien og SMVer MIDAS (Multimedia Information Demonstration and Support 22 centre i 17 lande (EU + EØS) Oplysningsarbejde om nye informationstjenester Network) (vil erstatte NAP i 1997) - GD Xm National Awareness Partners (NAP) - GD Xm 30 medlemmer EØS Fremme af elektroniske informationstjenester EURES (European Employment Service) GD V European Crossborder Consumer Information Centres - GD XXTV 450 Euro-rådgivere i 15 medlemsstater + Island og Norge 12 grænseoverskridende organisationer 21 medlemmer i EU-lande undtagen Grækenland og Storbritannien Fremme af arbejdstagernes bevægelighed og støtte til virksomheder, der søger arbejdskraft internationalt Oplysning til forbrugerne om grænseoverskridende aktiviteter i forbrugersammenhæng Rural Information Carrefours - GD X 70 i EU-lande EU-information til landbosamfund, stimulering af erfaringsudveksling og partnerskab mellem europæiske regioner og landbosamfund Info-Points Europe; Euro-biblioteker - GD X Alle medlemsstater Generel information af offentligheden fv5 10 c Udbredelse og styitelse af EICemes infoimationsopgaver Bedre information til virksomheder er et prioriteret mål for EUs virksomhedspolitik, hvor det lokale EIC-netværk spiller en central rolle. Under dette program vil EIC'ernes opgaver i forbindelse med levering af information blive udvidet og styrket på følgende måder: EICeme som first-stop-shops. For at dække virksomhedernes behov for et hurtigt svar på deres informationskrav, vil EIC'erne hjælpe med at dirigere dem hen til det relevante EU-netværk eller den relevante tjenesteleverandør. Dette "first-stop-shop" koncept indvirker ikke på de andre EU-netværks særlige opgaver og aktiviteter og mindsker ikke behovet for en forbedring af disse netværks effektivitet. Men EIC'ernes funktion som first-stop-shops vil hjælpe erhvervslivet til nemmere at finde vej gennem de forskellige eksisterende netværk (se det foregående afsnit og den tilsvarende oversigt). Informationsindhold. Mens EIC'erne tidligere fokuserede på formidling af EU-information og muligheder for samarbejde, vil det fremover dække en række nye områder og udvide oplysningerne om følgende områder: det indre marked: der vil blive iværksat mekanismer, som åbner mulighed for en mere systematisk tovejs-kommunikationsstrøm mellem Kommissionen og erhvervslivet. EIC'erne er specielt godt placeret til at kunne informere Kommissionen om de problemer, virksomhederne står over for i forbindelse med deres aktiviteter til gennemførelse af programmet for det indre marked og andre EU-politikker. internationalisering: fuldførelsen af det indre marked og den voksende globalisering af markederne åbner vigtige handels- og forretningsmuligheder i udlandet for europæiske virksomheder. Men én af de vigtigste hindringer, SMVerne skal overvinde i deres forsøg på at deltage i et europæisk marked eller verdensmarkedet, er problemet med adgang til global eller regional markedsinformation35. Sådanne informationer samles af en lang række organisationer i EU, hvoraf nogle er medlem af EIC-netværket (handelskamre, eksportfremmeorganisationer, Eurostat osv. ). Derfor vil Kommissionen fremme størst mulig synergi mellem disse organisationer. miljø: EIC-netværket vil navnlig gennem den specialiserede arbejdsgruppe om miljøspørgsmål øge sine bestræbelser på at skaffe relevant information om miljømæssig styring, bestemmelser, undersøgelser og EU-programmer. Hvad angår bæredygtig udvikling kan EIC-netværket spille en vigtig rolle ved at hjælpe SMVerne til at forstå miljøudfordringerne og til at finde de passende løsninger. EIC'erne kan også lette kontakten mellem almindelige virksomheder, som ønsker eller har behov for at investere i renere og energibesparende metoder og processer og de (øko-)virksomheder, som producerer de relevante varer og tjenesteydelser; brancheorienteret information: EIC'erne vil gøre en større indsats for at opfylde et ofte udtrykt ønske fra SMVerne om at få information om europæiske spørgsmål, ofte i forbindelse med særlige erhvervs- eller handelssektorer. Dette vil kræve en højere grad af samarbejde mellem EIC-netværket og brancheforeningerne for de forskellige erhvervssektorer på europæisk eller nationalt plan; proaktiv informationslevering: SMVernes informationsbehov afhænger i høj grad af udviklingen i EUs politikker og aktiviteter, som for øjeblikket gennemgår stor forandring36. Leveringen af informationstjenester via EIC-netværket skal tilpasses 35 36 Kommissionens SMV-rapport til Det Europæiske Råd i Madrid, CSE(95)2087, s. 9 og 16. Se Kommissionens handlingsprogram 1996 7*> 11 derme ændring, mens leveringen af skræddersyede svar på specifikke spørgsmål fra lægges større vægt på åbenhed og SMVer vil fortsætte uændret. Der gennemsigtighed, og den mere udbredte brug af grøn- og hvidbøger i konsultationsproceduren vil betyde, at det bliver vigtigere at levere information om emner, som erhvervslivet skal være informeret om. oplysning om EU-prioriteter: der vil også være større behov for pr-aktiviteter, især som led i de store oplysningskampagner, som Kommissionen iværksætter på EU-plan for at fremme de vigtigste punkter på Unionens politiske dagsorden (f. eks. den fælles mønt). Endelig vil Kommissionen øge sine øvrige informationsaktiviteter enten i samarbejde med organisationer, der repræsenterer SMVer, eller gennem sine egne publikationer. EIC'erne vil øge deres bestræbelser på at forbedre adgangen til disse EU-publikationer. Hvor det er muligt, vil Kommissionen anvende Internet for at gøre informationen let tilgængelig for slutbrugeren. Tjenester af høj kvalitet er af afgørende betydning for den indvirkning, netværket kan have på erhvervslivet. Denne høje kvalitet skal være så ensartet som muligt på basis af stimuleringsmetoden. Kommissionen deler ikke evaluatorens synspunkt om, at netværket med den nuværende ressourceanvendelse skulle være i stand til at opnå en større kvalitativ og kvantitativ indvirkning inden for erhvervslivet (især på SMVer)37. Kommissionen holder fast ved sin vurdering om, at stimuleringsmetoden nu har nået sin grænse38, medmindre der kan mobiliseres yderligere ressourcer. En sådan stigning kan være beskeden sammenlignet med, hvad der ville være nødvendigt, hvis Kommissionen skulle følge forslaget om, at EIC-netværket skulle drives og finansieres fuldt ud af EU39. Det supplerende finansielle bidrag ville blive lagt oven i den regulære kvalitetspræmie, som Kommissionen foreslår hævet til 25 000 ECU om året. Dette beløb vil ikke kun dække det nuværende beløb på 20 000 ECU, men også alle de øvrige finansielle tilskud, som ydes til EIC'erne til dækning af omkostningerne til reklamemateriale, adgang til databanker osv. Der vil således kunne opnås en betydelig administrativ besparelse, og det vil stadig være betinget af, at man opfylder minimumskvalitetsstandarden, som for øjeblikket er ved at blive udarbejdet, eller de kvalitetsmål, som fastsættes af værtsorganisationen inden for rammerne af management by øfy'ec/zVe-metodologien. 40 Et yderligere finansielt bidrag på 10 000 ECU ville være nok til at få et stort antal EIC'er til at forpligte sig til at holde en kvalitetsstandard, som skulle omfatte en proaktiv approach og fuldt samarbejde om oprettelse af et omfattende præstationsmålingssystem, som bl. a. ville gøre det muligt at overvåge indvirkningen på erhvervslivet. Dette bidrag, som alle EIC'er vil kunne opnå, vil til at begynde med i praksis kun dække mellem en fjerdedel og en tredjedel af netværket, da det skønnes, at det personale, som vil være nødvendigt for at opfylde de skærpede kvalitetskriterier, hverken talmæssigt eller kvalifikationsmæssigt vil være til rådighed for en lang række af EIC'erne, i hvert fald ikke i begyndelsen af firearsperioden. I det lange løb skulle denne politik anspore de fleste af EIC'erne til at nå et højt niveau med hensyn til at tilfredsstille forbrugerne. 37 38 39 40 Ekstern evalueringsrapport om det andet flerårige program, s. 12. Beretning om informations- og samarbejdsnettenes fremtidige virke, KOM(95) 435 endelig udg. af 5. 12. 1995, s. 21. Ekstern evalueringsrapport om det andet flerårige program, s. 14. Beretning om informations- og samarbejdsnettenes fremtidige virke, KOM(95) 435 endelig udg. af 5. 12. 1995, s. 31. 1Q> 12 C2. FORBEDRE PR-FREMSTOD FOR SMV-POOTISKE AKTIONER Omfanget af EUs erhvervspolitiske aktioner for SMVer er vokset gradvis i tidens løb, men det samme kan ikke siges om de europæiske SMVers forståelse af aktionernes virkning. Der er et presserende behov for at øge denne virkning, som delvis afhænger af lignende bestræbelser på nationalt plan. Overvejelser i denne retning vil blive fremskyndet afresultatet af en samordnet aktion til fremme af efterspørgslen efter tjenesteydelser fra erhvervslivet. Der er her delvis tale om et fælles problem for medlemsstaterne, hvilket har ført til et forslag om en samordnet aktion på dette område41. Det må erkendes, at den pr-indsats, som EU og de enkelte medlemmer af dets netværk er blevet enige om, ikke har svaret til det behov, der er for en bredere anvendelse af disse instrumenter. Et af de problemer, man er stødt på, er, at det er vanskeligt at identificere målpopulationen på ca. 1,5 mio. europæiske virksomheder gennem direkte pr-fremstød. Kommissionen vil fortsat søge at finde den rigtige balance mellem en almindelig pr-indsats og en mere målrettet indsats og samtidig decentralisere gennemførelsen af sine årlige kampagner. Til trods for at der til stadighed har været gjort forsøg på at forøge omkostningseffektiviteten, er Kommissionen af den opfattelse, at ressourcerne til sådanne kampagner skal forøges. Der vil være tale om to slags kampagner: • kampagner, som koordineres med de normale pr-aktiviteter, som gennemføres af medlemmerne af EIC-netværket; • afholdelse af to europæiske "virksomhedsuger", som skal tage sigte på at forøge bevidstheden om konkrete EU-erhvervsfremmetjenester i hele Unionen, og som også skal omfatte særlige temaer af interesse for SMVer, som skal udvikles i samarbejde med medlemsstaterne og SMV-brancheorganisationerne. C3. FREMME SAMARBEJDET VED H1ÆLP AF ERHVERVSPAKmERSØG^flNGSNETVÆRK fBC-NET & BREi Der er et tydeligt behov for at gøre det lettere for SMVerne at finde forretningspartnere i andre medlemsstater eller i tredjelande. Da SMVerne udtrykker deres behov for partnerskabssøgning på forskellige måder, afhængig af hvor kompleks samarbejdet skal være, vil Kommissionen fortsat skulle levere forskellige slags tjenester. Derfor påtænker Kommissionen ikke en sammenlægning af BRE- og BC-nettene. Der er imidlertid behov for forenkling og afklaring som følge af den kendsgerning, at nogle EIC'er bruger en speciel VANS-konference til at besvare samarbeidsforespørgsler. De EIC'er, der ønsker at deltage i paitnerskabssøgningsaktiviteter, vil blive anmodet om at blive medlemmer af den ene eller den anden gruppe af formidlere, afhængig af deres interesse og kapacitet. Samarbejdskonferencen, der har fungeret som en yderligere kontaktkanal, vil derfor blive lukket med henblik på at nå en større grad af professionalisme. Denne politik vil fremmes af Kommissionens bestræbelser på at intensivere sammenkoblinger mellem dens forskellige netværk (f. eks. VANS). En anden foranstaltning i den forbindelse vil være udarbejdelse af en fortegnelse over samtlige medlemmer af de forskellige netværk med oplysning om de forskellige former for tjenester, der tilbydes. Sådanne tjenester kan omfatte virksomhedsanalyser forud for opstilling af en strategi omfattende såvel søgning af partner som opfølgende bistand i forbindelse med forhandling af en samarbejdsaftale. Det integrerede program for SMVer og håndværksfagene, s. 19. BRE: Business Cooperation Centre ("Bure BRE: Business Cooperation Centre ("Bureau de rapprochement des entreprises") BC-NET: Business Cooperation Network. 7> 13 I øvrigt vil Kommissionen følge de retningslinjer, der er skitseret i rapporten om informations- og samarbejdsnettenes fremtidige virke, bl. a. : • • • intensivering af netværkseffekten gennem den støtte, der ydes til specialiserede grupper inden for netværkene. udvikling af et nyt informationssystem, som skal erstatte den forældede teknologi, som har været anvendt siden BC-Nettets begyndelsesfase. oprettelse af én enkelt databank med henblik på at lette en integreret adgang til partnerskabsformidling eller forretningsmuligheder, som man har fundet frem til gennem de forskellige EU-initiativer pa dette område (de to partnersøgningsnetværk samt EUROPARTNERSKAB og INTERPRISE). Trods de forskellige nye initiativer mener Kommissionen ikke, at det er nødvendigt at forøge den finansielle støtte fra EU-budgettet. Dette muliggøres ved at reinvestere gebyrindtægterne fra driften af BC-Net-tjenesterne. Gebyret skal fastsættes til en enhedspris af 1 000 ECU pr. år på de betingelser, der er anført i rapporten om informations- og samarbejdsnettenes fremtidige virke. C4. FREMME DIREKTE KONTAKTER VIA PAR1NERSKABSPROGRAMMER fEUROPARHNERSKAB OG ENTERPRISE! I betragtning af successen med EUROPARTNERSKAB- og INTERPRISE-programmerne påtænker Kommissionen at gennemføre to EUROPARTNERSKAB-arrangementer og ca. 40-50 INTERPRISE-arrangementer om året. For at højne kvaliteten af mødeforberedelsen vil Kommissionen ved udvælgelsen af den nationale organisator lægge vægt på de kriterier, der beviser organisationens evne til at levere forudgående og opfølgende bistand til de foretagender, der udvælges til at deltage. Kommissionen tror ikke, at der kan ydes en lignende indsats i forbindelse med gæstevirksomheder43, når det tages i betragtning, at EUROPARTNERSKAB- og INTERPRISE-programmerne er blevet udviklet til virksomheder, som ikke har brug for en formidler og ofte giver udtryk for interesse på et temmelig sent tidspunkt. Ved bekendtgørelsen af sådanne arrangementer vil Kommissionen imidlertid henvise til de øvrige tjenester, der tilbydes i de forskellige EU-netværk. C5. UDVIKLE UNDERENTREPR1SE-PARI1NERSKABER at sigter mod forbedre EU-foranstaltningerne vedrørende underentrepriser gennemsigtigheden af markederne og styrke partnerskabet mellem de forskellige erhvervssektorer. Når man ser bort fra de statistiske aspekter, er der generelt behov for at få øget gennemsigtigheden af de juridiske betingelser, som er gældende for underentrepriseforhold i de enkelte medlemsstater. Kommissionen skal give praktisk vejledning i, hvordan det kontraktmæssige forhold mellem hovedentreprenør og underentreprenør kan forbedres, især når der er flere lande involveret. Der skal også ydes støtte til afholdelse af europæiske fora, som har til formål at pege dels på nye udviklinger og forhold i relation til underentrepriser i forbindelse med strategiske aktiviteter, dels på bedste praksis i tredjelande, som vil kunne overføres til Unionen. Dermed skulle Kommissionen få mulighed for at koncentrere sin støtte på priotiterede områder af EUs strategi vedrørende unaerentrepriser. 43 Som foreslået i den eksterne evalueringsrapport af det andet flerårige program, s. 22. tf 14 For at forbedre europæiske underentreprenørers konkurrenceevne vil der blive tilrettelagt foranstaltninger, som sigter mod at fremme overførsel af knowhow fra europæiske underentreprenører til hovedentreprenører fra tredjelande, som ønsker enten at investere i Europa eller at importere europæiske varer og tjenester. Desuden vil der blive truffet foranstaltninger tredjelandes underentreprisemarkeder og arten af disse landes underentreprenørrelationer med henblik på at identificere de eksisterende samarbejdsmuligheder. forståelse af strukturen til at skabe bedre i For at fremme kontakten mellem underentreprenører og optimere partnersøgningen påtænker Kommissionen at opbygge et netværk for støtte i forbindelse med underentrepriser (Sub-Contracting Assistance Network (SCAN)), hvis formål er at finde frem til og fremme højt kvalificerede virksomheder, eventuelt med autorisation til at drive virksomhed over hele Europa. For at fremme forbindelserne mellem hovedentreprenører og underentreprenører og på grundlag af et rådsmandat af 22. november 199344 blev der organiseret kontaktbørser for underleverandører45 på internationalt plan med støtte fra EU med det formål at afprøve deres gennemførlighed i en række sektorer i lyset af de nye forbindelser mellem forskellige erhvervssektorer. Resultatet af testfasen vil blive evalueret ved begyndelsen af det nye program. Afhængig af resultatet af denne evaluering vil man undersøge behovet for fremtidige EU-foranstaltninger. C6. FREMME ADGANGEN TIL NYE MARKEDER OG INTERNATIONALISERINGEN AF SMVER Globaliseringen af markederne har en stærk indvirkning på europæiske SMVers konkurrencemæssige situation. Europæiske SMVer må tilpasse deres strategier på grundlag af bedre kendskab til de strategiske fremstød, som konkurrenter fra tredjelande Foretager, og større viden om, hvad der er karakteristisk for de tredjelandsmarkeaer, de ønsker at få adgang til, herunder de senest fremkomne og hurtigt voksende økonomier i Asien og Stillehavslandene. EU har for nylig vedtaget en strategi med henblik på at opnå forbedret markedsadgang til tredjelande. Kommissionens SMV-rapport til Det Europæiske Råd i Madrid understregede behovet for foranstaltninger til støtte for virksomheder inden for dette område. Meget af indsatsen skal foretages på medlemsstatsplan, men EU har også en rolle at spille. Kommissionen vil navnlig øge sine bestræbelser på at fremme internationaliseringen af SMVerne og deres adgang til markeder i tredjelande. EU-programmer med sigte på at udvikle internationalt samarbejde (JOP, ECIP, MEIMNVEST, AL-INVEST, ASIA-INVEST) bør i højere grad fokusere på SMVer, navnlig med henblik på at fremme partnerskaber og økonomiske interessefællesskaber med virksomheder i tredjelande. Ud over de foranstaltninger, der er foreslået i det nye integrerede program til fordel for SMVer, vil Kommissionen lette adgangen til markedsoplysninger,4 forbedre netværkene for virksomhedssamarbejde og partnerskabsprogrammerne48 og udvikle pilotaktioner. Sidstnævnte vil navnlig fokusere på gennemførelse af undersøgelsesprojekter og afprøvning af samarbejdsmodeller med henblik på at få adgang til markeder i Rådets resolution af 22. november 1993 om styrkelse af virksomhedernes konkurrenceevne, navnlig små og mellemstore virksomheder samt håndværksvirksomheder, med henblik på udvikling af beskæftigelsen, EFT nr. C 326 af 3. 12. 93, s. 1. "Salons inversés". KOM(96) 53 endelig udg. Se afsnit C. 1. c. ovenfor. Se afsnit C3 og C4. 46 7 48 2? 15 tredjelande. 49 Endelig vil der blive ydet støtte til et begrænset antal foranstaltninger, som skal fremme små virksomheders deltagelse i fagmesser i tredjelande, i det mindste deres tilstedeværelse på fælles stande. 50 En del af disse initiativer vil hjælpe med til at styrke den konkrete gennemførelse af aktionerne under den transatlantiske dialog ("Business Bridge"). D. FORØGE SMVERS KONKURRENCEEVNE OG FORBEDRE ADGANGEN TIL FORSKNING INNOVATION OG UDDANNELSE D. l. FORØGE SMVERS INNOVATIVE POTENTIAIE Innovation er en af de vigtigste fomdsætninger for vækst, som SMVerne traditionelt har ydet et stort bidrag til. Globaliseringen af markederne har imidlertid tilført dette problem en ny dimension, og Kommissionen har i sin rapport til Det Europæiske Råd i Madrid51 identificeret en række problemområder inden for dette felt. I grønbogen om innovation52 understregede Kommissionen behovet for at anlægge en mere konsekvent holdning og intensivere bestræbelserne, som hidtil har været alt for spredte, for at overvinde de hindringer, der stadigvæk bremser innovationen i Den Europæiske Union, og den skitserede mulige aktionsplaner for at nå dette mål. Hovedansvaret for at få ændret situationen ligger hos medlemsstaterne. Endvidere er der blevet indført specifikke foranstaltninger til fordel for SMVer som led i EUs forsknings-, innovations- telmologifremmeforanstaltninger til fordel for SMVer og regionale innovationsstrategier). Man har for nylig indledt en omfattende konsultationsprocedure om nye EU-aktioner på grundlag af grønbogen om innovation. innovationsprogrammet, regionalpolitik (f. eks. og På basis af dette tredje flerårige program vil EUs virksomhedspolitik bygge videre på sin "laboratorieteknik", navnlig ved gennem pilotaktioner at afprøve innovative støttemetoder, som, hvis de er vellykkede, kan overtages af medlemsstaterne eller anvendes i forbindelse med andre EU-politikker. Disse pilotaktioner, som endnu ikke er omfattet af andre EU- programmer, skal afprøves for at vise nytten af særlige tiltag til fordel for SMVer. a Støtte til oprettelse af virksomheder med vækstpotentiale Hvidbogen om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse understregede behovet for at støtte oprettelsen af virksomheder med vækstpotentiale, da det er dem, der har størst mulighed for at skabe faste arbejdspladser over en længere periode. 53 En vigtig opgave er at finde frem til sådanne virksomheder. Inden for rammerne af det andet flerårige program til fordel for SMVer og håndværksfagene har Kommissionen med held udviklet en analysemetodologi, som tager sigte på at forbedre SMVers adgang til nationale eller europæiske FTU-programmer (Euromanagement FTU). Lignende initiativer, som tager sigte på at lette SMVers deltagelse i EUs FTU-programmer, er blevet gennemført inden for rammerne af FTU- særprogrammerne, og i fremtiden vil den teknologi- og managementanalyse-metodologi, som er blevet indført under virksomhedspolitikken, blive integreret og, om nødvendigt, tilpasset under innovationsprogrammet. Desuden er FTU ikke den eneste vej til vækst. 49 50 51 52 53 Se f. eks. det franske "compagnonnage"-program og den tyske "Firmenpool"-ordning. Meddelelse fra Kommissionen om håndværksfagene og de små virksomheder, vektorer for vækst og beskæftigelse i Europa, KOM(95) 501 endelig udg. af 26. 10. 1995, s. 11. Kommissionens SMV-rapport til Det Europæiske Råd i Madrid, CSE(95) 2087, s. 5 og 6. Grønbog om innovation, KOM(95) 688 endelig udg. Hvidbogen om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse, s. 87. 1° 16 Især inden for serviceerhvervene spiller andre faktorer en rolle. Under dette tredje flerårige program vil Euromanagement-metodologien derfor blive omstillet til også at omfatte disse andre kritiske faktorer, herunder strategisk lederuddannelse og internationalisering. Ud over denne kontrolmetodologi foreslår Kommissionen en mere specifik bottom-up fremgangsmåde bestående af støtte til oprettelse af erhvervsklubber med iværksættere, som er villige til via deres egne initiativer at bidrage til udvikling af en vækststrategi for deres region. 54 Denne model er med held blevet udviklet i en række medlemsstater. 55 Kommissionen vil yderligere fremme udbredelsen af denne model til andre medlemsstater, især gennem støtte til at fa etableret netværk for de forskellige initiativer. b. Støtte til virksomheder, der er baseret på ny teknologi Virksomheder baseret på ny teknologi åbner helt nye områder for vækst og jobskabelse. Men der er en række særlige problemer, der skal løses for at kunne støtte disse virksomheders vækst. 56 Her har EU med held udviklet en metodologi til at mobilisere privat kapital i den meget risikofyldte fase, hvor der skal fremskaffes startkapital. Der er imidlertid lignende problemer, nar der i den efterfølgende fase skal skaffes tilstrækkelig finansiering til at støtte nyteknologivirksomhederne i deres forsøg på at opnå hurtig vækst (f. eks. eksisterende virksomheder, der søger foryngelse gennem ny teknologi). Den store risiko, der er forbundet med sådanne investeringer, har gjort investering af venturekapital på et tidligt stadium af en virksomheds levetid lidet attraktiv for hovedparten af europæiske investorer. Det er vigtigt, at der skabes et virkeligt incitament til at investere en stor mængde privat kapital til at fremme international ekspansion af virksomheder, der er baseret på ny teknologi. Kommissionen foreslår derfor, at der iværksættes en pilotaktion - som skal gennemføres sammen med EUs innovationsprogram - med henblik i sådanne Eå at styre processen med at kanalisere privat kapital over øjrisikoinvestennger. D. 2. STIMf Tf FR¥ T EOERUDDANNELSEN Andre vigtige faktorer til at sikre SMVernes konkurrenceevne og beskæftigelsespotentiale Eå lang sigt er forbedring af uddannelsesmulighederne og deres ledelsesevne, især med enblik på at forøge deres evne til at tilpasse sig nye udfordringer. 57 Det er vigtigt, at medlemsstaterne får udarbejdet lettilgængelige uaMannelsesprogrammer og opbygget en infrastruktur, som tager højde for SMVernes særlige behov. 58 Kommissionen spiller en komplementær rolle på dette område, hovedsagelig gennem en række foranstaltninger truffet som led i EUs politik for beskæftigelse (navnlig gennem ADAPT-initiativet5^) og faglig uddannelse. Hovedparten af disse vedrører primært tilbud om og adgang til uddannelse for SMV-ansatte60. Under dette tredje flerårige program vil man fremme aktioner, der fokuserer på uddannelse af SMV-ledere og -formidlere, navnlig med henblik på at hjælpe med til at 54 55 56 57 58 59 60 F. eks. PLATO-projektet, som er udviklet i Belgien. F. eks. Irland og Danmark. Kommissionens SMV-rapport til Det Europæiske Råd i Madrid, CSE(95) 2087, s. 5. Hvidbogen of vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse, s. 87. Kommissionens SMV-rapport til Det Europæiske Råd i Madrid, CSE(95)2087, s. 13. Se rapport om koordineringen af aktiviteterne til fordel for SMV og håndværksfagene, KOM (95) 362 endelig udg. af 8. 9. 1995. Se det integrerede program til fordel for SMVer og håndværksfagene. o 17 fastlægge og afprøve nye fremgangsmåder på dette område, især gennem pilotprojekter. Sidstnævnte skal bl. a. fokusere på: forbedring af lederuddannelsen forud for etablering af en virksomhed, navnlig ved at støtte udarbejdelsen af en case study-metodologi tilpasset europæiske SMVers behov61, ved at uddanne formidlere fra SMVer og håndværksorganisationer i europæiske spørgsmål og ved at fremme udvekslingen af erfaringer mellem førende tredjelande og EU inden for dette område; • styrkelse af uddannelsen inden for områderne af standardisering og certificering og tilpasning af lederuddannelsen til kvindelige iværksætteres behov6. D. 3. TILPASSE SMVERNE HL MILJØKRAVENE I handlingsplanen for den videre gennemførelse af det femte miljøhandlingsprogram, som blev vedtaget den 24. januar 1996, lægges der navnlig vægt på de problemer, SMVerne står over for i forbindelse med tilpasningen til miljøkravene. SMVerne er mindre bevidst om miljøbestemmelser, er ringere stillet med hensyn til adgang til oplysninger om tilgængeligheden af og omkostningerne ved ren teknologi, energibesparelse og andre rmljøradgivningstjenester. I denne sammenhæng lægges der specielt vægt på miljøstyring og en hurtig indførelse af et miljørevisionscertifikat. I 1996 indledte Kommissionen en EUROMANAGEMENT- pilotaktion, som fokuserer på små virksomheder og på håndværksvirksomheder, en aktion, som afsluttes i 1997. En efterfølgende ekstern evaluering vil angive, hvilke yderligere aktioner, der er behov for. E. FREMME IVÆRKSÆTTERÅND OG STØTTE SÆRLIGE MÅLGRUPPER El. VIRKSOMHEDSKULTUR OG IVÆRKSÆTTERÅND I sin rapport til Det Europæiske Råd i Madrid63 understregede Kommissionen behovet for at fremme iværksætterånden på alle niveauer. Det primære mål skal være at stimulere en egentlig iværksætterkultur baseret på værdier som selvtillid, risikovillighed og personligt engagement. De fleste af foranstaltningerne skal træffes på medlemsstatsplan64, men Kommissionen vil stimulere udvekslingen af bedste praksis på dette område og støtte identificeringen af særligt dynamiske iværksættere65. E. 2. HÅNDVÆRKSFAG OG SMÅ VIRKSOMHEDER I en særskilt meddelelse til Rådet66 har Kommissionen understreget nødvendigheden af et specifikt EU-initiativ, som tager hensyn til håndværksfagenes og de små virksomheders særegenskaber. I denne meddelelse, som har hjemmel i Rådets resolution af 10. oktober 61 62 6 64 65 66 De fleste af de case studies, der anvendes for øjeblikket, er baseret på amerikanske erfaringer. Se afsnit E4 nedenfor. Se fodnote 1 ovenfor Der findes allerede programmer til fremme heraf i de forskellige medlemsstater, f. eks. i Tyskland, Østrig, Irland, Finland og Luxembourg (se fodnote 1 ovenfor, bilag I, afsnit G. 3). I 1995 støttede Kommissionen et initiativ på dette område (Europe's 500). KOM(95)502 af 26. 10. 1995. 1>1 18 199467, fremlægges de konklusioner, der kan drages af drøftelserne på den anden europæiske konference om håndværksfagene og de små virksomheder i Berlin den 26. og 27. september 1994. Kommissionen agter at foretage en første opfølgning af denne meddelelse i forbindelse med det andet flerårige program. Da der kun er begrænsede finansielle midler til rådighed, vil de fleste af de identificerede prioriterede mål skulle dækkes af aktioner, som skal iværksættes i forbindelse med det tredje flerårige program. Disse prioriterede mål omfatter: integration af denne særlige kategori af virksomheder i det indre marked; støtte til tværnationale samarbejdsprojekter; specifik støtte inden for områderne standardisering, certificering og kvalitetsstyring; bedre adgang til faglig uddannelse og lederuddannelse især for med-iværksættere; bedre adgang til finansieringskilder; og støtte til et initiativ fra de europæiske håndværkssammenslutninger med hensyn til image-pleje (Det Europæiske Håndværksakademi). E3. VIRKSOMHEDER INDEN FOR HANDEL OG DISTRIBUTION Sideløbende med den løbende høring af de berørte parter inden for rammerne af Udvalget for Handel og Distribution foreslår Kommissionen at fortsætte sine foranstaltninger, som sigter mod at lette tilpasningsprocessen for virksomheder inden for handel. Handel 2000- pilotprogrammet bør udbygges til også at dække sådanne virksomheders anvendelse af alle de moderne managementmetoder i forbindelse med anvendelse af ny teknologi. Der skal stadig lægges vægt på fremme af samarbejde mellem SMVer, herunder samarbejde mellem SMVer og store virksomheder. Der skal stiles mod bred formidling af resultaterne af pilotaktionerne efter en omhyggelig evaluering og drøftelse af disse resultater. Afhængig af resultaterne af drøftelsen af grønbogen om handel og distribution, som Kommissionen påtænker at offentliggøre i løbet af 1996, foreslår Kommissionen, at der organiseres en udveksling af bedste praksis vedrørende emner, der er specielt følsomme i forbindelse med udvikling af handel og distribution. E. 4. KVINDFIJGF OG UNGE IVÆRKSÆTTERE: VIRKSOMHEDER EJET AF MINORITETSGRUPPER På topmøderne i Essen og Madrid blev det bekræftet, at kvinder spiller en vigtig rolle i udviklingen af SMVer, og at skabelsen af nye job og den europæiske økonomis konkurrenceevne blandt andet er afhængig af den bedst mulige udnyttelse og udvikling af kvinders evner. Op mod en tredjedel af de nye virksomheder, der oprettes for øjeblikket, oprettes af kvinder, og man bør i højere grad rette opmærksomheden mod den rolle, kvindelige iværksættere spiller. Som det for nylig blev påvist af Kommissionen68 står kvindelige iværksættere og deres medvirkende ægtefæller over for forskellige vanskeligheder dg hindringer. Under dette flerårige program skal der udvikles en række aktioner til støtte af EUs politik til fordel for lige muligheder for kvinder69. Disse aktioner vil bl. a. omfatte: 67 68 69 Rådets resolution af 10. oktober 1994 om fri udfoldelse for dynamikken og innovationspotentialet i små og mellemstore virksomheder, herunder håndværks- og mikrovirksomheder, i en konkurrencepræget økonomi, EFT C nr. 294 af 22. 10. 1994, s. 6. KOM(96) 67 endelig udg. af 21. 2. 1996. Fjerde EU-handlingsprogram om lige muligheder for kvinder og mænd (1996-2000) og Kommissionens meddelelse om "Inddragelse af aspektet om lige muligheder i alle EU-politikker og aktiviteter". *Vh 19 fremme af informationsaktiviteter som led i det flerårige program, navnlig gennem Euro-Info-Centrene og partnerskabsprogrammerne; udvikling af aktioner med henblik pa at udforske mulige løsninger inden for området af lige muligheder for kvindelige iværksættere og med-iværksættere; - udvikling af synergi med andre relevante EU-politikker; støtte til europæiske netværk af kvindelige iværksættere og med-iværksættere. Kommissionen vil endvidere støtte og tage konkrete initiativer til løsning af de specielle problemer, som unge iværksættere må kæmpe med. Konkrete aktioner vil omfatte støtte til initiativer, som afprøver nye fremgangsmåder, navnlig med henblik på at styrke lederuddannelse og rådgivningen for unge iværksættere i den kritiske startfase og i den første udviklingsfase, f. eks. ved fremme af brugen af nye teknologier og netværk mellem virksomhederne. Endvidere vil Kommissionen udforske mulige aktioner til løsning af de specielle problemer, som mmoritetsgrupper står over for, når de starter og driver mindre virksomheder. Konkrete aktioner vil omfatte medfinansiering af et begrænset antal undersøgelser eller støtteforanstaltninger for at medvirke til deres integration i samfundet. Disse initiativer skal supplere de foranstaltninger, der er indeholdt i et forslag om initiativ til inddragelse i beskæftigelsen under Den Europæiske Socialfond. HL UDARBEJDELSE AF POLITIKKER Der er stort behov for bedre kendskab til de europæiske virksomheders, og navnlig SMVernes og håndværksvirksomhedernes, særlige kendetegn og behov for at kunne tilpasse og supplere de eksisterende erhvervspolitiske aktioner. Kommissionen vil derfor udvikle sine aktiviteter på dette område og sine bestræbelser på at forbedre deres effektivitet. a Statistik For at kunne overvåge og revidere EUs politik for SMVer er det meget vigtigt, at der foreligger pålidelige og aktuelle oplysninger om antallet af virksomheder, deres størrelse, struktur og demografi. I samarbejde med Eurostat vil der blive udarbejdet en lang række statistiske projekter og programmer inden for dette område, idet man vil lægge vægt på at forbedre dælmingsgraden og aktualiteten og at anvende alle disponible oplysninger i stedet for at bebyrde virksomhederne med yderligere anmodninger om oplysninger. I denne sammenhæng vil Kommissionen undersøge, om det er muligt at oprette en pan europæisk mikroøkonomisk database. Tilgængeligheden af sådanne oplysninger - som allerede findes i USA - er et meget værdifuldt værktøj til stimulering af oprettelse og vejledning af nye virksomheder, navnlig i områder, hvor der er et jobpotentiale. Sideløbende med dette generelle statistiske arbejde vil der fortsat blive ydet støtte til statistisk analyse af handel og distribution og af andelsselskabers, gensidige selskabers, foreningers og fondes situation. På alle disse områder vil man så vidt muligt forsøge at reducere virksomhedernes arbejdsbyrde i forbindelse med indsamling af statistiske data, navnlig ved at foretage en vurdering af de ønskede statistikkers nyttevirkning og konsultere SMVernes organisationer, førend der fremsættes forslag om indsamling af nye statistiske data. b. Observationscentret for SMVer Kommissionen foreslår, at man fastholder den hidtidige strategi med hensyn til SMV- observationscentret. Et uafhængigt netværk med en stærk forskningskomponent er den bedste garanti for en objektiv fortolkning af de foreliggende kvantitative og kvalitative ih 20 data. Allerede nu omfatter dette netværk en række institutioner, som ligger tæt på SMVernes forretningsrealiteter, som antydet i den eksterne evalueringsrapport. 70 Kommissionen vil undersøge metodologien til udvikling af et system af trendindikatorer baseret på undersøgelser foretaget af forskellige organisationer (såsom Eurochambers) og koordineret med Eurostat. Det kunne også komme på tale at anvende ikke-harmoniserede nationale data i rapporten med henblik på behandling af det indre markeds indvirkning på SMVer, i betragtning af at dynamikken i udviklingen er af større interesse end et harmoniseret øjebliksbillede af situationen. Endelig vil det blive undersøgt, om det kan lade sig gøre at inkorporere de vigtigste kvalitative og kvantitative konklusioner i en databank med online-adgang, og om det er muligt at lægge en del af rapporten ind på Internet. Dette ville betyde, at rapporten kom ud til et bredere publikum, og det ville åbne mulighed for adgang for SMVer. For at forøge indvirkningen foreslår Kommissionen, at der afholdes en årlig konference, hvor alle berørte parter får mulighed for at deltage i drøftelserne. c. Undersøgelser om SMVer For at få udvidet kendskabet til SMVer, vil der blive ydet støtte til en række forskningsprojekter. Der vil bl. a. blive tale om undersøgelser af særlige aspekter, såsom håndværksfagene og de små virksomheder, kvindelige iværksættere, handel og distribution samt andelsselskaber, gensidige selskaber, foreninger og fonde, fulgt op af formidling af forskningsresultaterne. d Udvikling og evaluering af politiske forantaltninger på SMV-området Hensigtsmæssigheden af EU-foranstaltninger afhænger af en løbende indsats, som tager sigte på at identificere og evaluere politiske initiativer, som tages såvel på nationalt som på EU-plan for at udvikle SMVernes potentiale som "en dynamisk kilde til beskæftigelse, vækst og konkurrenceevne i Den Europæiske Union". Med henblik herpå skal der gøres en kraftig indsats for at øge kvaliteten af den støtte, Kommissionen kan yde til udveksling af bedste praksis mellem medlemsstaterne. Hertil kræves der også bedre adgang til den disponible information. For at nå dette mål foreslår Kommissionen, at den i tæt samarbejde med medlemsstaterne og med SMV-observationscenternetværket etablerer en let tilgængelig og brugervenlig database vedrørende politiske foranstaltninger på SMV- området. Kommissionen vil desuden regelmæssigt offentliggøre en rapport om udviklingen med hensyn til at få integreret SMV-dimensionen i alle EUs politikker og programmer. Disse foranstaltninger, som giver et overblik over de fremskridt, der er opnået inden for de politiske foranstaltninger på SMV-området, vil hjælpe med til at øge effektiviteten af de aktioner, som tager sigte på at stimulere de europæiske SMVers konkurrencedygtighed og vækst i håbet om at stimulere deres beskæftigelseskapacitet. Den eksterne evalueringsrapport om det andet flerårige program, s. 36. 1* BILAG I KOMMISSIONENS BERETNING OM MEDLEMSSTATERNES SENESTE INITIATIVER TIL FREMME AF SMÅ OG MELLEMSTORE VIRKSOMHEDER 16 Oversigt over SMV-relaterede foranstaltninger i medlemsstaterne INDHOLD Indledning A. A. l A. 2 B. B. l B. 2 B. 3 C. Cl C. 2 C. 3 D. D. l D. 2 E. E. l E. 2 E. 3 F. STØTTE TIL OPRETTELSE AF ARBEJDSPLADSER I SMV Sociale foranstaltninger Skattemæssige foranstaltninger FREMME AF OPRETTELSEN OG UDVIKLINGEN AF SMV VED AT REDUCERE ADMINISTRATIVE, SKATTEMÆSSIGE, SOCIALE OG ANDRE BEGRÆNSNINGER Reduktion af administrative eller lovgivningsmæssige begrænsninger Forbedring af det skattemæssige miljø for SMV Lempelse af de byrder, der skyldes sociallovgivningen FORBEDRING AF LEDELSEN I SMV Lettelse af SMVs adgang til uddannelsesprogrammer Bedre information til SMV Bedre rådgivning af SMV STØTTE TIL F&U I SMV Nemmere adgang for SMV til at deltage i forskningsprogrammer Fremme af formidlingen af F&U-resultater til SMV FORBEDRING AF SMVs FINANSIERINGSMULIGHEDER Finansiering af virksomhedsetablering Finansiering af virksomhedsudvidelser Finansiering af virksomhedsoverførsler STØTTE TIL SMVs INTEGRERING I DET INDRE MARKED OG DERES INTERNATIONALISERING F. l SMVs integrering i det indre marked F. 2 SMVs eksport til tredjelande G. G. 1 G. 2 G. 3 ANDRE FORANSTALTNINGER Forbedring af SMVs adgang til informationssamfundet Forbedring af SMVs adgang til offentlige leverancer Udvikling af en virksomhedskultur Side 3 6 6 8 8 9 9 10 10 11 11 12 13 13 13 14 15 15 15 17 17 17 18 ?> o Indledning Dette notat giver et overblik over de foranstaltninger, medlemsstaterne har truffet i de seneste to år, eller som de påtænker at træffe med henblik på at fremme oprettelsen, udviklingen og overdragelsen af SMV. Notatet er opdelt i følgende syv afsnit: A. Støtte til oprettelse af arbejdspladser i SMV B. Fremme af oprettelsen og udviklingen af SMV ved at lempe, administrative, skattemæssige og sociale og andre begrænsninger C. Forbedring af ledelsen i SMV D. Støtte til F&U i SMV E. Forbedring af SMVs finansieringsmuligheder F. Støtte til SMVs integrering i det indre marked og deres internationalisering G. Andre foranstaltninger Notatet er udarbejdet på grundlag af svar på et spørgeskema, som blev sendt til alle medlemsstater. For en række landes vedkommende var besvarelsen af spørgeskemaet meget generel. Her er de angivne oplysninger, i det omfang det har været muligt, suppleret med oplysninger fra Kommissionens egne undersøgelser. tø A. STØTTE TIL OPRETTELSE AF ARBEJDSPLADSER I S MV Størstedelen af initiativerne under denne overskrift er ikke udelukkende rettet mod SMV, men i betragtning af SMVs dominerende rolle som jobskabere i alle medlemsstaterne, vil de komme til at stå i første række blandt støttemodtagerne. A. l. Sociale foranstaltninger forbedre Det, der lægges mest vægt på i medlemsstaternes social- og arbejdsmarkedspolitikker på dette område, er på den ene side at forøge efterspørgslen efter arbejdskraft ved at reducere ansættelsesomkostningerne, ved incitamenter til at ansætte arbejdsløse og ved at forbedre kvalifikationerne hos de arbejdssøgende, og på den anden side forbedre udbuddet af arbejdskraft ved at lette adgangen til at få kvalificerede personer og ved at gøre ansættelsen lettere. arbejdsmarkedets fleksibilitet, ved at En række medlemsstater har forbedret arbejdsmarkedets fleksibilitet. I Tyskland har man forlænget gyldigheden af forskrifterne om lettere adgang til indgåelse af tidsbegrænsede arbejdskontrakter indtil år 2000 og vedtaget en ny lov, der indfører mere fleksible arbejdstider. I Belgien er fremgangsmåden for ændring af arbejdstiden blevet forenklet, og fortløbende, tidsbegrænsede kontrakter er nu tilladt. I Belgien er man desuden ved at udarbejde modeller til omfordeling af disponibelt arbejde, navnlig ved at fremme forskellige former for midlertidigt arbejde og ved at tilskynde til afbrydelse af karriereforløbet. I Nederlandene er afskedigelsesprocedurerne blevet afkortet og gjort mere fleksible, navnlig hvad angår den "præventive" test i forbindelse med afskedigelsen, arbejdstidsbestemmelserne, forlængelse af prøvetiden og forlængelse af tidsbegrænsede kontrakter. I Spanien er den maksimale varighed af tidsbegrænsede kontrakter blevet forlænget fra tre til fire år, og virksomhederne modtager et offentligt tilskud, hvis de laver den tidsbegrænsede kontrakt om til et fast ansættelsesforhold. En række lande har truffet foranstaltninger til at reducere udgifterne til jobskabelse. I Spanien er der indført nye tilskud for tidsubegrænset deltidsansættelse. I Frankrig har den nye regering meddelt, at den agter at reducere ikke-arbejdslønomkostningerne med 10% for specialarbejdere, som tjener op til 1,2 gange mindstelønnen (SMIC). I Belgien er en virksomhed, der ansætter sin første arbejdstager, under "Plan Plus Un" berettiget til en reduktion på 100%, 75% og 50% af arbejdsgiverbidragene til sociale sikringsordninger for de første tre år, og arbejdsgiverbidragene er nedsat for lavtlønnede arbejdere i både Belgien og Frankrig. I Det Forenede Kongerige, Nederlandene, Spanien, Italien og Irland er arbejdsgiverbidragene til sociale sikringsordninger blevet reduceret generelt. I Luxembourg er arbejdsgiverbidragene til sociale sikringsordninger blevet ophævet og erstattet af en statslig ordning. I Tyskland er SMV blevet aflastet for omkostningerne i forbindelse med forældreorlov. 3f Østrig, Nederlandene og Belgien har truffet foranstaltninger til at gøre det mere attraktivt for virksomhederne at ansætte arbejdsløse. I Østrig er det sådan, at hvis en person har været uden beskæftigelse i mere end et år og er vanskelig at få i arbejde, kan arbejdsformidlingen betale to tredjedele af lønnen til en arbejdsgiver. I Nederlandene skal der igangsættes 57 pilotprojekter, hovedsagelig rettet mod SMV, og der vil i den forbindelse blive oprettet 20 000 subsidierede arbejdspladser for arbejdsløse, som beholder deres arbejdsløshedsunderstøttelse i to år. Hensigten er, at disse arbejdspladser herefter skal opretholdes uden offentlig støtte. I Belgien er der gennemført en aktion hvor arbejdsgiverbidragene til sociale sikringsordninger reduceres, når en arbejdstager ansættes via et jobskabelsesprogram. Derudover ydes der som led i bestræbelserne for at fremme SMV tilskud til lønninger og bidrag til sociale sikringsordninger ved ansættelse af unge førstegangsarbejdssøgende og langtidsarbejdsløse, i tre år for at betale bidrag til sociale sikringsordninger, og de modtager et tilskud på 12 gange mindstemånedslønnen. I Spanien nedsættes bidragene til sociale sikringsordninger, hvis man ansætter arbejdsløse over 45 år og handicappede. I Finland ydes der offentligt tilskud til ansættelse af arbejdsløse. virksomheder, arbejdsløse. ansætter Portugal fritages som I For at forbedre udbudet af arbejdskraft har en række lande fokuseret på de arbejdssøgendes kvalifikationer. I Østrig sørger "Arbeitstiftungen" for, at arbejdsløse personer beholder kontakten til erhvervslivet, idet de tilbyder dem efteruddannelse eller faglig uddannelse, og de hjælper samtidig SMV med at finde kvalificerede arbejdstagere. I Belgien har ufaglærte unge under 25 år efter den såkaldte "beskæftigelses- uddannelsesaftale" mulighed for at kombinere arbejde i en virksomhed med faglig uddannelse i et anerkendt uddannelsescenter. I Sverige findes der programmer for uddannelse og omskoling af arbejdsløse. Tyskland og Østrig har bestræbt sig for at forbedre SMVs adgang til faglært personale ved at oprette uafhængige arbejdsformidlingstjenester. I Frankrig og Det Forenede Kongerige koncentreres foranstaltningerne på dette område især om en bedre informering af arbejdsgiveren. I Frankrig skal der oprettes en "one-stop-shop" til at forenkle de administrative procedurer i forbindelse med ansættelse af arbejdstagere, navnlig i SMV. I Det Forenede Kongerige er der udarbejdet et omfattende informationsmateriale om beskæftigelse af arbejdstagere, for at afhjælpe den mangel på viden, der hersker blandt arbejdsgiverne på dette område. A. 2. Skattemæssige foranstaltninger Skattelempelser til at fremme nyansættelser er den vigtigste skattemæssige foranstaltning, der anvendes i medlemsstaterne. I Finland sondres der, for så vidt angår familieejede SMV, mellem indkomst til forbrug og indkomst til investering, hvor sidstnævnte beskattes efter standardselskabsskattesatser og ikke efter personskattesatser. I Italien kan firmaer, der ansætter ekstra arbejdskraft, kræve skattelempelse, og reinvesteret udbytte er fritaget for beskatning. I Irland er der indført en lavere momssats for arbejdskraftintensive serviceerhverv. I Tyskland er momstærsklerne blevet hævet. regionale støtteforanstaltninger lavere skattesatser og fri afskrivning i forbindelse med jobskabelse. I Spanien omfatter de nationale og b& B. FREMME AF OPRETTELSEN OG UDVIKLINGEN AF SMV VED AT REDUCERE ADMINISTRATIVE, SKATTEMÆSSIGE, SOCIALE OG ANDRE BEGRÆNSNINGER B. l. Reduktion af administrative eller lovgivningsmæssige begrænsninger Forenklede og mere gennemsigtige procedurer, fritagelse for indberetningspligt, one- stop-shops, erhvervskonsekvcnsanalyser og deregulering har i de seneste år været de vigtigste foranstaltninger, som medlemsstaterne har truffet før at opnå en administrativ forenkling, der skal lette oprettelsen og udviklingen af SMV. Hvad angår administrative procedurer, har Frankrig, Nederlandene og Finland foretaget en væsentlig reduktion af antallet af dokumenter og regler, som anvendes i forbindelse med oprettelse af virksomheder. I Finland er indsamlingen og koordineringen af virksomhedsoplysinger koncentreret i det nationale statistiske kontor, mens det i Frankrig er "Centre de Formalités des Entreprises" (CFE), der tager sig af denne opgave. I Italien er seks forskellige former for skat blevet erstattet af én fast skat, og en ansøgning om autorisation er automatisk godkendt, såfremt den pågældende myndighed ikke reagerer inden for en bestemt frist. I Finland er proceduren for indregistrering af virksomheder blevet forenklet; der er indført en fælles forudbetalingsprocedure for alle skatter, og de lokale skattekontorer er bemyndiget til at fastsætte bindende praksis. I Irland er der indført en fælles registreringsformular, som skal anvendes for skatteangivelse. I Østrig er der indført en fælles skæringsdag for indsendelse af alle former for skatteangivelse. I Frankrig skal der i 1996 indføres tre forenklinger, nemlig fælles formularer til social sikring og til anmeldelse af nyansættelser samt en fælles lærlingekontrakt. I Tyskland er licensprocedurerne blevet forenklet. I Det Forenede Kongerige er der indført en ny formular til den årlige selvangivelse med fortrykte oplysninger samt en forenklet årsopgørelse for virksomheder med lav omsætning, hvilket har reduceret papirarbejdet for SMV og bevirket, at årsregnskaberne indleveres hurtigere. I Spanien er der indført mere fleksible administrative procedurer, hvilket gør det muligt at opnå større gennemsigtighed og hurtigere svar, og det påtænkes endvidere at indføre forenklede standardformularer. I Portugal har brancheorganisationerne og selskabsregistret vedtaget protokoller, som administrativt skal forenkle oprettelsen af virksomheder. til alle former hi Ændringer i retlige procedurer har forøget mulighederne for oprettelse af SMV og gjort de bestemmelser, der er gældende for deres virksomhed, mere fleksible. Tyskland har udvidet listen over erhverv, som kan opnå certificering gennem handelskammeret. I Grækenland er det nu muligt at oprette et aktieselskab bestående af én person. Den nye spanske aktieselskabslov gør retsgrundlaget for virksomheder mere forenklet og mere fleksibelt, og der er taget særligt hensyn til SMV. I Frankrig har man udvidet den retlige definition af en virksomhed og har derigennem skabt ens forudsætninger for den skattemæssige og sociale behandling af forskellige former for virksomhedsenheder. I Portugal er notarernes beføjelser i forbindelse med oprettelse af virksomheder blevet udvidet, og den retlige procedure er således blevet forenklet. Hvad angår fritagelse for indberetningspligten, er der i Østrig blevet indført større fleksibilitet, således at virksomheder med lav omsætning ikke skal føre dobbelt bogholderi, men kan nøjes med at føre et almindeligt regnskab. Også i Det Forenede Kongerige er kravene i forbindelse med skatteangivelsen blevet forenklet ved Companies' Act. I Det Forenede Kongerige og Irland har man forhøjet tærskelværdierne i forbindelse med momsindberetningen med henblik på at lette indberetningen. I Tyskland påtænker handelskamrene og i Sverige de regionale støtteorganisationer (ALMI) at oprette one-stop-shops til fremme af oprettelsen af virksomheder. I Belgien og Spanien har man planer om at oprette et fælles kontaktsted for SMVs forbindelser med de offentlige myndigheder. lovgivning, forenkle ny i Det Forenede Kongerige sigter mod at forbedre den Deregulerings-initiativet eksisterende lovgivning og forbedre gennemførelsen af lovbestemmelser. Dette initiativ indeholder en konsultationsfase, hvor erhvervslivet høres vedrørende alle lovforslag, samt anvendelse af princippet "think small first" på alle stadier af lovgivningsprocessen lige fra udarbejdelsen af lovudkast til gennemførelsen. I fremtiden vil dette initiativ i større omfang også omfatte overdragelse af opgaver til lignende underleverandører. konsekvensanalyser og dereguleringsinitiativer. I Tyskland prioriterer man undersøgelse af, hvilken indvirkning nye forbrugerbeskyttelsesbestemmelser har på SMV. Sverige er i gang med at foretage en systematisk revision af hele sin erhvervslovgivning. I Grækenland har man oprettet specialiserede enheder i hvert ministerium, som skal undersøge mulighederne for forenkling. I Irland er der nedsat et parlamentsudvalg, som skal analysere, hvilken virkning ny og eksisterende lovgivning har på SMV. I Nederlandene skal man til at indføre konsekvensanalyser, og det samme overvejes i Spanien. i gang med at lande er man I andre indføre 4i B. 2. Forbedring af det skattemæssige miljø for SMV Medlemsstaternes vigtigste skattemæssige foranstaltninger er skattereformer, forskellige skattefritagelser og nedsættelse af selskabsskatten. Ved skattereformen i Tyskland fokuseredes der navnlig på fusioner og rekonstruktioner, og der er nu mulighed for en skattemæssig neutral ændring af virksomhedsform fra et selskab til et interessentskab, en udvikling, som navnlig har betydning for SMV. I Sverige behandles aktieselskaber, interessentskaber og selvstændige ens i skattemæssig henseende. I Italien er reinvesterede driftsindtægter fritaget for selskabs- eller indkomstskat, hvilken der måtte være relevant. I Frankrig ydes der ved investeringer i en virksomhed, som er under tre år gammel, eller i en ikke-børsnoteret SMV med en omsætning på under 140 mio. FF, en skattenedsættelse på 25% af den investerede sum. I Belgien påtænker man at revidere skatteordningen for at forøge virksomhedernes egenkapital. I Irland har man planer om at strømline den eksisterende indkomst-, selskabs- og kapitalvindingsskat. Hvad angår skattefritagelser, er der i Nederlandene, Portugal, Spanien og udvik lingsområderne i Frankrig tale om skattenedsættelse i de første år efter opstarten. I Nederlandene skal også fradraget for nyoprettede virksomheder hæves, mens der i Spanien også er et skattefradrag for investering i FTU. I Østrig er skattefritagelsen for små virksomheders vedkommende blevet udvidet. I Finland er formueskatten på SMV blevet reduceret, og i Irland er de tærskelværdier, som bestemmer, om et selskab skal indsende kvartalsvise eller månedlige selvangivelser, blevet forhøjet. I de nye tyske delstater er den kommunale erhvervskapitalskat ("Gewerbekapitalsteuer") blevet ophævet, og den kommunale erhvervsindtjeningesskat ("Gewerbeertragsteuer") er blevet sænket til gavn for SMV; skattelettelserne i forbindelse med skat på fremstillings-SMVs avancer er også blevet udvidet. Selskabsskatten er blevet reduceret i Tyskland, Spanien, Frankrig, Nederlandene og Irland. I Tyskland er også maksimumssatsen for personlig beskatning af virksomhedsindkomst blevet reduceret; virksomhedsskattetærsklen er blevet hævet, og skattegrundlaget reduceret; desuden er formueskattetærsklen blevet hævet. I Det Forenede Kongerige er virksomhederne berettiget til skattefradrag for uddannelse, og de ansatte kan få skattefradrag for faglig uddannelse, som de selv betaler for. I Finland sankes selskabs skattesatsen, rente- og aktieudbyttesatsen og kildeskattesatsen. B. 3. Lempelse af de byrder, der skyldes sociallovgivningen Der er to hovedaktionsområder under dette punkt. For det første er der bevarelse af retten til understøttelse for arbejdsløse, der starter en ny virksomhed, som gælder i Belgien, Nederlandene, Danmark, Finland og Spanien. For det andet er der forenklede procedurer for sikkerhed og sundhedsbeskyttelse for små virksomheder i Det Forenede Kongerige og Irland. Al C. FORBEDRING AF LEDELSEN I S MV C l. Lettelse af SMVs adgang til uddannelsesprogrammer finansielle midler Tilvejebringelse af til uddannelse, generelle og særlige uddannelsesprogrammer, koordinering af uddannelsestjenester og mere udbredt anerkendelse af kvalifikationer er de vigtigste elementer i medlemsstaternes politik på dette område. I Tyskland består de finansielle midler til uddannelse af statsstøttede og statsgaranterede lån til håndværks-, industri- og handelssektoren. I Det Forenede Kongerige betragtes uddannelse af arbejdsstyrken som en vigtig erhvervsinvestering, og små virksomheder kan opnå lån hertil. I Det Forenede Kongerige og i Irland er der særlige bestemmelser for uddannelsesprogrammer, hvori der deltager ti eller flere SMV. I Spanien ydes der offentlig støtte til uddannelsesprogrammer for grupper af SMV. I Luxembourg ydes der finansielle midler til handelskamrenes uddannelsescentre. Hvad angår de særlige uddannelsesprogrammer, lægges der i Østrig mest vægt på kvalitetsstyring. I Frankrig er de vigtigste områder vedligeholdelse, miljø og kvalitet, og i Spanien fokuseres der på bedre forståelse af industriel designteknik. I Det Forenede Kongerige ligger hovedvægten på "World Class Manufacturing" og på et program med opfriskningskurser for arbejdere i nøglepositioner i SMV. I Finland tilbydes programmer for almen uddannelse gennem post-graduate-institutioner og i Belgien gennem en kombination af uddannelse i selve virksomheden og kurser i specialuddannelsescentre. I Danmark koordineres uddannelsen gennem tekniske skoler og SMV-organisationer. I Frankrig er der oprettet nye uddannelsesprogrammer, som fokuserer på ledere og administrerende direktører. Koordinering af uddannelsestjenester i Det Forenede Kongerige tager Training and Enterprise Centres sig af. I Sverige varetages den koordinerende rolle af regionale støtteorganisationer (ALMI), der sammen med de lokale forvaltningsenheder har afdelinger i hver enkelt region. Et af de vigtigste aspekter af deres arbejde er forbedring af ledelseskvaliteten. I Portugal tilbydes der gennem programmet til fremme af oprettelse af virksomheder integreret støtte til at forbedre unge iværksætteres dygtighed og kompetence. I Irland tilbydes den integrerede støtte via PLATO-netværket. I Tyskland er der gennem et nyt initiativ sket en udvidelse af anerkendelsen af kvalifikationer, hvilket betyder, at ansatte i SMV får større mulighed for at forbedre deres kvalifikationer, længere universitetsuddannelse. Dette initiativ vil også kunne forbedre udbuddet af kvalificeret ekstern ekspertise og således gøre det billigere for SMV. stillinger kræves der til en række ikke lang for 44 C. 2. Bedre information til SMV Forståelse af bedste praksis, forbedret adgang til information og mere omfattende informationstjenester er de vigtigste aspekter af medlemsstaternes politik på dette område. I Det Forenede Kongerige forsøger man at fremme bedste praksis gennem et samarbejde mellem forretningsforbindelser, og der lægges i den forbindelse vægt på hjælp til selvhjælp og det at lære af andre virksomheder. I Irland har man udarbejdet vejledninger om de bedste metoder inden for de vigtigste ledelsesområder. I Belgien, Sverige og Irland opretter man "varme linjer" med henblik på at forbedre adgangen til information. I Det Forenede Kongerige, Spanien og Portugal udvikler man computerdatabaser til dette formål. informationstjenester Mere omfattende i Nederlandene, teknologiske informationscentre i Danmark og af et net af regionale statslige kontorer i Finland. I Østrig har man startet et program, som sigter mod at fremme ledelsens forståelse af ny teknologi, og dette program går bl. a. ud på, at SMV- ledere besøger førende virksomheder. tilbydes af erhvervsorganisationer C. 3. Bedre rådgivning af SMV Tilrådighedsstillelse af rådgivningstjenester og finansiel støtte til rådgivere er de vigtigste aspekter af medlemsstaternes politik. internationale net af for at få kontakt med nationale og De almene rådgivningstjenester sigter hovedsagelig mod at tilvejebringe omfattende rådgivning. Gennem "Supernet"-systemet i Det Forenede Kongerige har småvirksomheder mulighed førende forskningscentre. I Finland findes der almene programmer, som skal hjælpe iværksættere med at vurdere, om deres idéer er gennemførlige, og om de selv er egnede til at være iværksættere; disse programmer tilbyder også ekstern rådgivning, som skal hjælpe de eksisterende SMV med at analysere deres nuværende stilling og opstille et udviklingsprogram. I Irland fungerer pensionerede erhvervsledere som vejledere for SMV, og PLATO-programmet tilbyder ejere og ledere af SMV adgang til ekspertviden i store virksomheder. I Nederlandene er det vigtigste initiativ koordinering af net og rådgivningstjenester; der er også iværksat en række pilotprojekter, som skal rådgive og støtte arbejdsløse, der starter en virksomhed. rådgivningstjenester Særlige vedrørende produktefterligning og strategisk ledelse i Frankrig, viden og kvalitetssystemer og miljøforvaltning i Danmark og teknologi og eksport i Finland. beskæftiger sig med problemer Finansiel støtte til at ansætte rådgivere ydes i Tyskland, Spanien, Danmark, Grækenland, Det Forenede Kongerige og Irland. i<< D. STØTTE TIL F &U I S MV D. l. Nemmere adgang for SMV til at deltage i forskningsprogrammer Medlemsstaternes politik sigter mod at fremme samarbejdet mellem SMV og forskningscentre for at lette innovationsprocessen i SMV og mod direkte og indirekte finansiel støtte til F&U. I Tyskland fremmer det landsdækkende forskningssamarbejdsprogram forbindelsen mellem virksomheder og forskningsinstitutioner, herunder forskningssamarbejde og udveksling af forskere. Østrig har også igangsat et program for samarbejde mellem forsknings- og industrisektoren. I Det Forenede Kongerige støtter LINK-programmet forsknings- og udviklingssamarbejdet mellem højere uddannelsesinstitutioner og SMV. I Frankrig sætter teknologispredningsnetværket SMV, der har særlige forskningsbehov, i forbindelse med det forskningscenter, som er bedst egnet til at opfylde deres behov. I Finland koordinerer det nationale TEKES-netværk kontakterne mellem SMV, universiteter og forskningsinstitutioner og et verdensomspændende net af teknologicentre. Netværket er specielt indrettet på markedsføring af programmer og projekter til bestemte SMV- grupper. I Grækenland føres der en national politik til fremme af SMVs samarbejde med specialiserede F&U-organisationer. I Irland er der blevet indrettet teknologicentre på universiteterne for at inddrage SMV mere i forskningsprogrammerne. Støtte til SMVs innovationer sker i Tyskland gennem et program, der fremmer markedsorienteret innovation, som kan sættes i produktion. I Det Forenede Kongerige ydes der gennem SMART-programmet støtte til teknologiske gennemførligheds undersøgelser for små virksomheder, mens SPUR-programmet giver støtte til SMV med henblik på udvikling af nye produkter og processer. I Irland findes der en opfindelsesservice, som hjælper iværksættere ved udvikling af patenter. I Sverige støtter det nationale institut for industriel og teknologisk udvikling F&U i SMV. Grækenland giver også støtte til SMV, når det drejer sig om forskning i anvendt teknologi og innovative produkter. støtte finansiel til søgning efter F&U-partnere. I Frankrig er Østrig giver teknologiinstituttet med til at finansiere udviklingsarbejde, der gennemføres som led i udviklingsprojekter mellem instituttet, et forskningscenter og en SMV. I Nederlandene er den finansielle støtte mere indirekte, idet teknologimæglere under "Techno-starters"- programmet udvælger lovende højteknologiprojekter og tilbyder investorer at støtte dem. 11 ^ D. 2. Fremme af formidlingen af F&U-resultater til SMV Teknologirådgivere, udvekslinger af personale mellem forsknings-institutioner og SMV og teknologioverførselsinitiativer er de vigtigste metoder til fremme af formidling af F&U-resultater til SMV. for SMVs F&U-arbejde ved hjælp af I Det Forenede Kongerige rådgiver innovations-, udviklings- og teknologirådgivere SMV om, hvordan de kan anvende F&U-resultater. I Danmark er Teknologisk Instituts rolle blevet udvidet til at være hovedbindeleddet mellem nationale og udenlandske forskningscentre og SMV. ATOUT-initiativet i Frankrig er specielt rettet mod avancerede materialer og informatik. I Sverige skaffes der gennem ALMI-netværket rådgivere til støtte teknologi- og innovationsressourcestandarderne, og netværket har for nylig taget initiativ til at forbedre samarbejdet og koordineringen mellem de forskellige organer, der arbejder med teknologiformidling og -spredning. Ligeledes i Sverige er der blevet oprettet et innovationscenter, der skal finansiere innovationer i en tidlig fase og andre lignende innovationsrådgivere. Portugal støtter også initiativer, herunder et netværk af demonstrationsaktioner om anvendelse af innovativ teknologi inden for visse sektorer. forbedring af Udveksling af medarbejdere mellem forskningsinstitutioner og SMV i Danmark fremmes gennem isbryder-programmet, som støtter små virksomheder, som ansætter en akademiker for at bringe ny viden ind i firmaet gennem deltagelse i et udviklingsprojekt. I Det Forenede Kongerige findes der et program, der gør det muligt for dygtige nyuddannede akademikere at arbejde på deltid i SMV i to år i samarbejde med akademikere og andre fagfolk. Teknologiformidlingsinitiativer gennemføres i Spanien gennem den tværministerielle kommission for videnskab og teknologi, som står for et program for formidling af forskningsresultater industrien. I Finland støtter TEKES SMVs deltagelse i teknologioverførselsaktiviteter gennem nationale, regionale og internationale programmer. til patenter og til at I Belgien har man et program, der skal fremme SMVs adgang markedsføre prototyper og nye produkter. til 12 ^ E. FORBEDRING AF S MV S FINANSIERINGSMULIGHEDER E. l. Finansiering af virksomhedsetablering Etablering af nye virksomheder støttes af staten, enten gennem skatterne eller ved hjælp af tilskud. Derudover har en række lande foranstaltninger, der skal tilskynde arbejdsløse til at etablere virksomhed. det såkaldte Growth Start Programme, I Irland gives der statsstøtte i form af tilbagebetaling af den skat, som iværksættere har betalt under tidligere ansættelsesforhold, under forudsætning af at denne investeres i den nye virksomhed. I Tyskland, Spanien, Portugal, Grækenland og Irland ydes der støtte til virksomhedsetablering. Irland, Sverige, Spanien og Grækenland har låneordninger, mens Det Forenede Kongerige og Frankrig giver lånegarantier. I Det Forenede Kongerige findes derudover støtter virksomhedsetablering i vækstorienterede brancher. Sverige og Irland yder startkapital til virksomhedsetablering. I Nederlandene overvejes det at indføre en ordning, der skal forbedre iværksætteres adgang til de såkaldte "business angels". Arbejdsløse kan i Tyskland få arbejdsløshedsunderstøttelse i seks måneder, mens de forsøger at blive selvstændige. ACCRE-initiativet i Frankrig er også specielt beregnet på støtte til arbejdsløse. I Sverige kan en arbejdsløs, som ønsker at etablere virksomhed, fa 50% af arbejdsløshedsunderstøttelsen i en vis periode. Luxembourg giver særlig støtte til virksom heder, som er etablerede af arbejdsløse, som har vanskeligt ved at finde beskæftigelse. specielt som E. 2. Finansiering af virksomhedsudvidelser Hovedvægten i medlemsstaternes politik ligger på at lette lånefinansiering og private investeringer i SMV. I Tyskland er en række statslige investeringsfonde blevet omlagt, så de er mere målrettet mod SMV. I Frankrig garanterer SOFARIS lån til SMV i vækstfasen. I Sverige kan SMY få lån med rentestøtte til udviklingsprojekter, mens regionale investeringsselskaber i Belgien hæfter for SMV-lån. Private investeringer i SMV i Det Forenede Kongerige fremmes gennem etableringen af et "Alternative Investment Market" for ikke-børsnoterede selskaber med et vækstpotentiale. Desuden gives der skattelettelser til venturekapital-foretagender, og gennem Enterprise Investment Scheme får ikke-børsnoterede selskaber hjælp til at skaffe egenkapital. Desuden har man indført "Business Angel"-systemet, hvor udbytte af investeringer i aktier i ikke-børsnoterede selskaber kan fritages for beskatning, hvis det geninvesteres i sådanne aktier. I Italien har man for nylig vedtaget en ny lov, som undtager geninvesterede virk- somhedsindtægter for selskabsbeskatningen, men omfatter også virksomheder (f. eks. interessentskaber), som indkomstbeskattes. fra beskatning. Denne skattefritagelse gælder ikke kun 13 U Frankrig har indført en ordning, hvor investeringer i virksomheder, der er under tre år gamle, eller i ikke-børsnoterede SMV med en omsætning på under 140 mio. FF giver en skattenedsættelse på 25% af investeringen. I Irland kan nye iværksættere og andre investorer i nye virksomheder få refunderet den indkomstskat, som de har betalt i løbet af de foregående tre års ansættelse (med visse begrænsninger). Den belgiske og tyske regering har på samme måde vist interesse i foranstaltninger, der skal forhindre den skattemæssige diskriminering af egenkapital. Med henblik på en lige skattemæssig behandling af fremmed- og egenkapital i virksomheder drøfter man i Det Forenede Kongerige og Italien forskellige ordninger. Hovedelementet i forslagene er, at der indføres et egenkapitalbundfradrag. Formålet er at indføre en selskabsbeskatningslettelse på grundlag af værdien af kapitalinteresserne i virksomheden. I Frankrig får anerkendte udviklingsselskaber 50% statsgaranti for deres investeringer i vækstorienterede virksomheder, mens Sverige giver skattelettelser for investeringer i ikke- børsnoterede virksomheder. I Luxembourg nedsættes skatten for udbytte, der geninvesteres i virksomheden. I Danmark gives der støtte til venturekapital-investorer, som har specialiseret sig i SMV. E. 3. Finansiering af virksomhedsoverførsler Fordelagtige arveafgiftsbestemmelser og lån med rentestøtte er blandt de vigtigste af de af virksomhedsoverførsler. foranstaltninger, der anvendes finansieringen for at lette Overførsel og videregivelse i arv af virksomheder, der ikke er juridiske personer, og af aktier i SMV er fritaget for arveafgift i Det Forenede Kongerige. I Belgien og Spanien ydes der lån med rentestøtte til lettelse af overførsel af virksomheder. SOFARIS yder i Frankrig lånegaranti til lettelse af overførsel af virksomheder. En lov, som forventes vedtaget i 1996, giver 50% nedsættelse af gaveafgiften ved overførsel af virksomheder, hvis modtagerne fortsætter virksomheden de næste fem år. I Irland giver en ny lov virksomhederne ret til at erhverve egne aktier ved hjælp af ikke-udloddet udbytte, hvis det er i virksomhedernes interesse, og 50% af de virksomhedsaktiver, der overføres, er nu fritaget for arve- og gaveafgift. I Danmark nedsættes arveafgiften væsentligt i i forbindelse med virk forbindelse med virksomhedsoverførsel, og afgifterne somhedsoverførsel er nedsat, ligesom der kan gives udsættelse med dem. I Finland kan iværksættere inden for landbrugssektoren få særlige finansieringsordninger, når der er tale om overførsel af aktiver fra den ene generation til den anden. I Tyskland lettes virksomhedsoverførsler, ved at tidsfristen for rentefri betaling af arve- og gaveafgift udvides fra syv til ti år. Værdien af driftskapitalen nedsættes desuden med 25%, før afgiften på overførsel pålægges. Dette gælder også aktier i finansieringsselskaber. I Nederlandene vil den rentefri periode for betaling af arveafgift blive udvidet fra fem til ti år. 14 L,"} F. STØTTE TIL SMVs INTEGRERING I DET INDRE MARKED OG DERES INTERNATIONALISERING En række af medlemsstaterne har anført initiativer, der både tager sigte på integrering i det indre marked og på internationalisering. Hvis disse initiativer er af generel art, beskrives de under internationalisering. F. l. SMVs integrering i det indre marked Medlemsstaternes foranstaltninger i relation til det indre marked vedrører hovedsagelig programmer, der skal fremme SVM's mulighed for at udnytte det indre marked, samt rådgivning og undersøgelser. "Opportunity Europe"-programmerne i Det Forenede Kongerige skal tilskynde SMV til at få et bredere markedsgrundlag i Europa. Det franske initiativ "Partenaires pour l'Europe" lægger hovedvægten på standarder og kvalitet. Grækenland giver støtte til samarbejdsprojekter i forbindelse med det indre marked, og Portugal hjælper med at finansiere deltagelse i europæiske udbud. Det Forenede Kongerige har en såkaldt "Single Market Compliance Unit", som rådgiver virksomheder, der støder på forhindringer på det indre marked. Det Forenede Kongerige gennemfører også detaljerede studier inden for de forskellige sektorer for at finde frem til mulighederne på det indre marked. F. 2. SMVs eksport til tredjelande Medlemsstaternes politik er på dette område koncentreret om finansiel støtte, rådgivning, øget koordinering og ydelse af eksportfremme samt foranstaltninger til begrænsning af eksportrisikoen. I Spanien har den finansielle støtte form af investeringer i virksomheder, som ønsker at etablere sig uden for Spanien. Finland giver speciel støtte til teknologibaserede SMVs internationalisering. Danmark giver støtte til samarbejde med østeuropæiske virksomheder. I Det Forenede Kongerige får SMV rådgivning til at finde frem til eksportbehov og - potentiale og til en mere effektiv gennemførelse af eksportstrategier. I Tyskland gives der rådgivning om virksomhedssamarbejdsprogrammer, bl. a. med Asien og Latinamerika. I Grækenland støtter man oprettelse af eksportkonsortier. 15 ÇO I Nederlandene lægges der især vægt på en bedre koordinering af den service, som staten, handelskamrene, bankerne og SMVs organisationer yder, idet man ønsker at forbedre formidlingen af oplysninger om internationalisering. I Belgien forbedrer man koordineringen mellem de statslige eksportfremmeorganer, og man udvider i den forbindelse samarbejdet mellem udenrigshandelskammeret og andre relevante organer og forsøger at udnytte eksportkreditforsikringerne bedre. De tyske ambassader har nu særskilt ansvar for at hjælpe SMV på udenlandske markeder. For at begrænse risikoen i forbindelse med eksport ydes der i Danmark 50% støtte til etableringsomkostninger ved handel med Østeuropa. I Finland er der blevet indført støtte, der skal fremme spredningen af eksporten. I Det Forenede Kongerige fungerer erfarne eksportører som eksportudviklingsrådgivere for SMV. Irland er ved at etablere formelle forbindelser til vigtige europæiske markeder. 16 G. ANDRE FORANSTALTNINGER G. I. Forbedring af SMVs adgang til informationssamfundet Medlemsstaterne anvender hovedsagelig programmer, der skal tilskynde til anvendelsen af informationsteknologi og give adgang til INTERNET og anden infrastruktur for at fremme SMVs adgang til informationssamfundet. I Finland er der blevet igangsat et teleprogram for SMV for at tilskynde SMV til at anvende informationsteknologi og netværk til at præsentere samarbejdsprojekter inden for edb-hardware, -software og -tjenesteydelser. I Det Forenede Kongerige arrangeres der i samarbejde med informationsteknologileverandører kurser, hvor SMV undervises i anvendelsen af og fordelene ved information og informationsteknologi. I Grækenland far SMV støtte til anvendelse af informationssystemer og -netværk. I Det Forenede Kongerige hjælper "Advanced IT Service" kunderne med at få adgang til information via INTERNET. I Nederlandene og Østrig får handelskamrene mulighed for at formidle information via INTERNET. I Irland forsynes tilbagestående områder med moderne telekommunikationsinfrastrukturer, således at etableringen af SMV inden for informationsindustrien lettes. G. 2. Forbedring af SMVs adgang til offentlige leverancer Databaser og informationskampagner er de vigtigste af de midler, der anvendes for at forbedre SMVs adgang til offentlige leverancer. I Østrig og Finland anvendes TED-databasen på regional basis. I Frankrig kan udbud kaldes frem via Minitel. I Det Forenede Kongerige kan regionale kontorer give adgang nationale databaser, og offentlige til leverandørdatabaser. videokonferencer specialiserede og I Det Forenede Kongerige består informationsinitiativerne også i at rådgive indkøbere i den offentlige sektor om fordelene ved at anvende SMV som leverandører. I Irland lægges hovedvægten på informationsbrochurer, seminarer og udstillinger, hvor købere og leverandører bringes sammen. Ligeledes i Irland ydes der specialiseret konsulentstøtte for at forbedre SMVs adgang til at få del i offentlige ordrer oj» lil iidarbejdelic af offentligt* udbud, oj. » m. ni pliiiil<i'^>ci. il leverandør- og undcrlcvcrundøidatabase og at etablere en etablere en national rådgivningstjeneste for SMV og offentlige indkøbere. I Belgien er lovgivningen blevet ændret, således at andelsselskaber far bedre adgang til markedet for offentlige indkøb. 17 Cl G. 3. Udvikling af en virksomhedskultur Udviklingen af virksomhedskulturen foranstaltninger. sker hovedsagelig ved iværksætter Handelskamrene i Tyskland, Østrig og Luxembourg gennemfører støtteprogrammer. I Finland forsøger man med iværksætterårti-projektet at skabe en positiv holdning til iværksættelse og etablering som selvstændig som en metode til jobskabelse. I Irland er der blevet indført et virksomhedsintroduktionsprogram for erfarne erhvervsfolk, der ønsker at etablere sig som selvstændige. Desuden er der på lokalt plan blevet oprettet virksomhedsrådgivningskontorer, som støtter de mindste virksomheder i startfasen. 18 "MAKSIMERING AF EUROPÆISKE SMVERS SAMLEDE FOTENT1ALE FOR BESKÆFTIGELSE, VÆKST OG KONKURRENCEEVNE" FORSLAG TIL RÅDETS AFGØRELSE om det tredje flerårige program for små og mellemstore virksomheder (SMVer) i Den Europæiske Union (1997-2000) (forelagt af Kommissionen) Çh RÅDETS AFGØRELSE om det tredje flerårige program for små og mellemstore virksomheder (SMVer) i Den Europæiske Union (1997-2000) (. /. /EF) (Tekst af betydning for EØS) RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 130, under henvisning til forslag fra Kommissionen,1 under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet,2 under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg,3 under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget,4 og ud fra følgende betragtninger: 1. 2. 3. Den 14. juni 1993 vedtog Rådet afgørelse 93/379/EØF om et flerårigt EU- handlingsprogram til styrkelse af de prioriterede områder og sikring af kontinuiteten og konsolideringen af erhvervspolitikken for navnlig sma og mellemstore virksomheder i EU;5 i overensstemmelse med hvidbogen om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse vedtog Kommissionen den 3. juni 1994 en meddelelse om gennemførelse af et integreret program til fordel for SMVer og håndværksfagene;6 den 29. november 1995 vedtog Kommissionen en rapport om "Små og mellemstore virksomheder - En dynamisk kilde til beskæftigelse, vækst og forbedret konkurrenceevne i Den Europæiske Union", hvori Kommissionen efterlyste en mere ambitiøs erhvervspolitik, som kan frigøre europæiske virksomheders samlede potentiale for beskæftigelse, vækst og konkurrenceevne;7 4. den 16. december 1995 opfordrede Det Europæiske Råd i Madrid Kommissionen til at gennemføre målsætningerne i Madrid-SMV-rapporten så hurtigt som muligt; EFT nr. C. af. , s. EFT nr. C. af. , s. EFT nr. C. af. , s. EFT nr. C. af. , s. EFTnr. L 161 af 2. 7. 1993, s. 68. KOM(94) 207 endelig udg. af 3. 6. 1994. CSE(95) 2087. ÇÇ* 5. 6. 7. 8. 9. formålet med det nye integrerede program til fordel for SMVer8 er at fremlægge den overordnede EU-erhvervspolitik; nærværende afgørelse skal kun levere det retlige og budgetmæssige grundlag for specifikke supplerende foranstaltninger, som ikke udgør en del af andre EU- politikker; Kommissionen har forelagt Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg samt Regionsudvalget en ekstern evalueringsrapport om gennemførelsen af det løbende flerårige program i medfør af artikel 5 i afgørelse 93/379/EØF; Kommissionen har i de seneste 3 år forelagt Rådet en række meddelelser om foranstaltninger af relevans for denne afgørelse (f. eks. beretriingen om informations- og samarbejdsnettenes fremtidige virke9 og rapporten om håndværksfagene og de små virksomheder10); denne afgørelse finder specielt anvendelse på SMVer,11 uanset sektor, retlig form og geografisk beliggenhed, og indeholder specifikke aktioner til fordel for håndværksfagene og virksomheder inden for handel og distribution; 10. foranstaltningerne i denne afgørelse har til formål at: • fremme et miljø, som er gunstigt for initiativ og for udvikling af SMVer inden for EU; • forbedre europæiske SMVers konkurrenceevne og fremme deres europæisering og internationalisering. aktionerne inden for området tværnational teknologisk udvikling vil blive administreret fælles med EUs FTU-program, idet der tages hensyn til de relevante procedurer vedrørende beslutningstagningen; det andet flerårige program udløber den 31. december 1996, men begrundelsen for programmet er stadig væk lige aktuel og vil fortsat være det i de kommende år; det er derfor nødvendigt at vedtage et tredje program for en fireårig periode og stille de ressourcer til rådighed, som er nødvendige for at kunne gennemføre dets målsætninger; der er taget hensyn til koklusionerne i den eksterne evalueringsrapport om germemførelsen af det igangværende flerårige program; til vedtagelse af denne afgørelse indeholder traktaten ikke anden hjemmel end artikel 130 - 11. 12. 13. 14. 15. 9 10 II KOM(94) 207 endelig udg af 3. 6. 1994. KOM(94) 435 endelig udg af 5. 12. 1995. KOM(95) 502 af 26. 10. 1995. Som defineret i udkast til Kommissionens meddelelse fra 1995 om definitionen af SMVer. su TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: Artikel 1 *• Der vedtages med virkning fra 1. januar 1997 et fireårigt program for en EU-politik vedrørende små og mellemstore virKsomheder (SMVer). Artikel 2 Det i artikel 1 omhandlede program, som indeholder de i bilag I anførte foranstaltninger, har følgende målsætninger: 1. Forenkle og forbedre de adrninistrative og lovgivnmgsrnæssige betingelser for virksomhederne sikre, at SMVernes interesser tilgodeses i de forskellige EU-initiativer og -politikker forenkle og forbedre EU-lovgivningen forøge gennemsigtigheden og udbredelsen af bedste praksis for adrriinistrativ og lovgivningsmæssig forenkling og forbedring forbedre SMVers vilkår i forbindelse med grænseoverskridende transaktioner Forbedre de finansielle betingelser for virksomhederne forbedre adgangen til lånefinansiering intensivere bestræbelserne på at løse problemerne omkring forsinket betaling lette udviklingen af særlige finansielle instrumenter stimulere udviklingen af kapitalmarkeder for vækstorienterede SMVer Hjælpe SMVer med at europæisere og internationalisere deres strategier, bl. a. gennem bedre irrformationstjenester udvikle informationstjenester forbedre pr-fremstød for SMV-politiske aktioner fremme samarbejdet ved hjælp af erhvervspartnersøgningsnetværk fremme direkte kontakter via partnerskabsprogrammer udvikle underentreprise-partnerskaber fremme adgangen til nye markeder og internationaliseringen af SMVer Forøge SMVers konkurrenceevne og forbedre adgangen til forskning, innovation og uddannelse • forøge SMVers innovative potentiale C~? • • stimulere lederuddannelsen tilpasse SMVerne til miljøkravene 5. Fremme iværksætterånd og støtte særlige målgrupper • virksomhedskultur og iværksætterånd • håndværksfag og små virksomheder • virksomheder inden for handel og distribution • kvindelige og unge iværksættere; virksomheder ejet af minoritetsgrupper Udarbejdelse af politikker og forbedring af kendskabet til SMVer. Artikel 3 1. 2. Med henblik på at nå de mål, der er omtalt i artikel 1 og 2, gennemfører Kommissionen de foranstaltninger, der er nødvendige, såfremt de ikke kan gennemføres bedre på mellemstatsniveau, idet der tages hensyn til resultaterne af eventuelle særlige evalueringsrapporter. I forbindelse med fastsættelse af følgende foranstaltninger anvendes proceduren i artikel 4: • vedtagelse, forsøgsvis iværksættelse eller udvidelse af de nødvendige projekter, der er udabejdet med henblik på gennemførelse af denne afgørelse, • • fastsættelse tidsplan og foraristaltningerne og indkaldelse af forslag, indhold, af finansiel støtte vedrørende regelmæssig evaluering efter tidsplaner fastsat i de enkelte programmer af de resultater, der er opnået i de enkelte projekter. 3. Det i artikel 4 nævnte udvalg kan behandle alle andre spørgsmål vedrørende det i artikel 1 nævnte program. Artikel 4 1. 2. 3. 4. Kommissionen bistås af et udvalg af rådgivende karakter, der består af repræsentanter for medlemsstaterne, og som har Kommissionens repræsentant som formand. Kommissionens repræsentant forelægger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal træffes. Udvalget afgiver en udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan fastsætte under hensyn til, hvor meget det pågældende spørgsmål haster, i givet fald ved afsternning. Udtalelsen optages i mødeprotokollen; derudover har hver medlemsstat ret til at anmode om, at dens holdning indføres i mødeprotokollen. Kommissionen tager størst muligt hensyn til udvalgets udtalelse. Den underetter udvalget om, hvorledes den har taget hensyn til dets udtalelse. hl> Artikel 5 1. 2. Kommissionen forelægger det i artikel 4 nævnte udvalg årlige rapporter om germemførelsen af denne afgørelse. Kommissionen forelægger med regelmæssige mellemrum Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg samt Regionsudvalget en rapport om integreringen af SMV-dimensionen i alle EU-politikker og -programmer. Artikel 6 Kommissionen forelægger senest ved udgangen af marts 2000 Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg samt Regionsudvalget en ekstern evalueringsrapport af om omkostningseffektiviteten, samt de forslag, som Kommissionen finder nødvendige på baggrund af evalueringen. gennemførelsen af denne evaluering afgørelse, herunder en Artikel 7 1. 2. 1. 2. I dette program kan også de associerede lande i Central- og Østeuropa deltage i overensstemmelse med bestemmelserne til de associeringsaftaler om deltagelse i EU-programmer, som skal indgås med disse lande. tillægsprotokollerne i I dette program kan også Cypern og Malta deltage - på basis af yderligere bevillinger i overensstemmelse med de samme regler som dem, der finder anvendelse på EFTA-lande - i overensstemmelse med procedurer, som skal aftales med disse lande. Artikel 8 Denne afgørelse træder i kraft den 1. januar 1997 og gælder indtil 31. december 2000. Budgetmyndigheden træffer afgørelse om de bevillinger, der stilles til rådighed for hvert regnskabsår, under hensyn til de principper om en forsvarlig forvaltning, der er omtalt i artikel 2 i finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget. Denne afgørelse erstatter fra ikrafttrædelsen afgørelse 93/379/EØF. Artikel 9 Udfærdiget i den På Rådets vegne Formand $? BILAG I FORANSTALTNINGER, DER HENVISES TDL I ARTIKEL 2 A. A. L FORENKLE OG FORBEDRE DE ADMINISTRATIVE OG LOVGIVNINGSMÆSSIGE BETINGET SER FOR VIRKSOMHEDERNE Sikre, at SMV'emes og -politikker interesser tilgodeses i de forskellige EU-initiativer Integrering af SMV-dimensionen i udarbejdelsen af fællesskabspolitikkerne. Fremme af koordineringen af fællesskabsaktioner til fordel for SMVer, således at SMVerne fuldt ud vil kunne deltage i alle fællesskabsaktioner og -programmer, herunder strukturfondene, FTU, internationalt samarbejde og miljøprogrammer. A. 2. Forenkle og forbedre EU-lovgivningen Foranstaltninger med henblik på at undgå eller reducere unødvendige administrative byrder og de omkostninger, der er forbundet med overholdelse af eksisterende og ny lovgivning, som hindrer oprettelse og udvikling af virksomheder, især SMVer, gennem anvendelse af en pragmatisk metode ved evalueringingen af lovforslag (herunder anvendelse af et forbedret erhvervskonsekvensanalysesystem og costbenefitanalyser, hvor dette måtte være hensigtsmæssigt). A. 3. Forøge gennemsigtigheden og udbredelsen af bedste praksis for administrativ og lovgivningsmcessig forenkling og forbedring Aktioner til fremme af udbredelsen af bedste praksis, navnlig i forbindelse med aurriinistrativ forenkling; fremme af aktioner i forbindelse med virksomhedsoverdragelse og klausuler om ejendomsforbehold. A. 4. Forbedre SMV'ers vilkår i forbindelse med grænseoverskridende transaktioner Fremme udviklingen af alternative metoder til bilæggelse af grænseoverskridende tvister, mellem virksomheder; fremme af hensigtsmæssige retlige rammer for SMVers grænseoverskridende transaktioner, navnlig anvendelsen af Den Europæiske Økonomiske Firmagruppe (EØFG) (REGIE-projektet). B. FORBEDRE DF FTNÀNSIFT IE BETINGELSER FOR VIRKSOMHEDERNE B. 1. Forbedre adgangen til lånefinansiering Fremme af innovativ praksis med henblik på lettere adgang for SMVer til lånefinansiering (herunder gensidige låneordninger og bankernes rundbordskonference med SMVerne). B. 2. Intensivere bestræbelserne på at løse problemerne omkring forsinket betaling Fremskyndelse af opfølgningen til henstillingen om betalingsfrister i handelsforhold og imødeseelse af yderligere forslag; støtte til aktioner, der kan forbedre SMVernes muligheder for at foretage finansielstyring, navnlig på områderne information uddannelse og fremme af software til integreret cashflow-styring. G o B. 3. Lette udviklingen af særlige finansielle instrumenter Fremme af udviklingen af finansielle instrumenter, der kan være af særlig interesse for SMVer, navnlig factoring og kreditforsikring. B. 4. Stimulere udviklingen af europæiske kapitalmarkederforvækstorienterede SMV'er (herunder EASDAQ. C HrøJE SMVER MED AT FUROPÆSERE OG INTERNATIONALISERE DERES STRATEŒR BLA. GENNEM BEDRE INFORMATIONSTJENESTER C. 1. Udvikling af informationstjenester (Euro-Lnfo-Centrene som "First Stop Shop") Bedre adgang for virksomhederne til fællesskabsinformation: udvikle netværket af Euro- Info-Centrene som "First Stop Shop", dirigere den enkelte forespørgsel hen til det relevante EU-netværk eller den relevante tjenesteleverandør, forbedre tjenesteudbud og - informationsopgaver, herunder pr- og kvalitet, udbygge og styrke EIC'ernes oplysningsaktiviteter, navnlig i forbindelse med adgang til fællesskabsprogrammer, det indre marked, internationalisering, miljøspørgsmål og indførelsen af den sælles valuta, lette SMVernes adgang til markeu^iniormation. C. 2. Forbedre pr-fremstød for SMV-politiske aktioner Oplysningskampagner i samarbejde med EIC-nettet; tilrettelæggelse af europæiske virksomhedsuger. C. 3. Fremme samarbejdet ved hjælp cf erhvervspartnersøgningsnetværk Kvalitetsmæssig forbedring og fastlæggelse af en kvalitetsstandard for det fortrolige erhvervsparmersøgningsnetværk (BC-Net) og det ikke-fortrolige partnersøgriingsnetværk (BRE). C. 4. Fremme direkte kontakter via partnerskabsprogrammer Fortsat udvikling af instrumenter, der muliggør direkte kontakt mellem iværksættere (EUROPARTNERSKAB- og INTERPRISE-programmerne). C. 5. Udvikle underentreprise-partnerskaber Fortsætte udviklingen af aktioner til fremme af tværnationale underentreprise partnerskaber. C. 6. Fremme adgangen til nye markeder og internationaliseringen af SMV'er Afprøve innovative indgangsvinkler, navnlig ved at lette SMVers adgang til nye markeder og støtte internationaliseringen af SMVer. 8 D. FORØGE SMVERS KONKURRENCEEVNE OG FORBEDRE ADGANGEN TIL FORSKNING FNNQVATrøN OG UDDANNER D. 1. Forøge SMV'ers innovative potentiale Identificere bedste praksis og afprøve konkrete indgangsvinkler ved hjælp af pilotforanstaltriinger, bl. a. i forbindelse med udvikling af virksomheder med vækstpotentiale og virksomheder, der er baseret på ny teknologi. D. 2. Stimulere lederuddannelsen Støtte til fastlæggelse og afprøvning af positive indfaldsvinkler inden for lederuddannelse (hovedsagelig ved hjælp af pilotprojekter). D. 3. Tilpasse SMV'eme til miljøkravene E. FKEMME IVÆRKSÆITERAND OG STØTTE SÆRUGE MALGRUFFER E1. Virksomhedskultur og iværksætterånd Fremme udvekslingen af bedste prakis og støtte identificeringen af særligt dynamiske iværksættere. E. 2. Håndværksfag og små virksomheder Iværksættelse af pilotprojekter, der vil gøre det muligt for navnlig disse virksomheder at tilpasse sig strukturelle ændringer, integration af denne særlige kategori af virksomheder i det indre marked og deres udnyttelse af de muligheder, dette marked byder på; specifik støtte inden for områderne standardisering, certificering samt miljø- og kvalitetsstyring. K 3. Virksomheder inden for handel og distribution Lette tilpasningsprocessen for kommercielle SMVer til det indre marked og strukturelle ændringer, bla. ved hjælp af ny teknologi (Handel 2000), fremme af samarbejde mellem SMVer samt bred formidling af resultaterne af pilotaktionerne. Opfølgning af grønbogen om handel og distribution. EA. Kvindelige og unge iværksættere; virksomheder ejet cf minoritetsgrupper Identifikation af de specifikke problemer, som kvindelige og unge iværksættere samt virksomheder ejet af minoritetsgrupper er stillet over for; støtte til innovative løsninger. UDARBEJDELSE AF POLITIKKER OG FORBEDRING AF KENDSKABET TIL SMVER Forbedrede statistikker om SMVer uden at øge byrden for virksomhederne; det europæiske SMV-observationscenter; undersøgelser; database om SMV-politiske foranstaltninger; vurdering af eksisterende politisKe initiativer og udvikling af forslag til nye fællesskabsforanstaltninger på områder med tilknytning til virksomhederne. u Forslag til Rådets afgørelse /. /. /EF) om det tredje flerårige program for virksomheder, særdeleshed små og mellemstore virksomheder (SMV'er) 1. AKTIONENS BETEGNELSE Maksimering af europæiske SMVers samlede potentiale for beskæftigelse, vækst og konkurrenceevne 2. BUDGETPOST B5-320 3. RETSGRUNDLAG EF-traktatens artikel 130. Kommissionens rapport til Det Europæiske Råd i Madrid og konklusionerne fra Det Europæiske Råd den 15. og 16. december 1995. Opfolgningcn af "Hvidbogen om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse", som forelagt af Kommissionen på Det Europæiske Råd den 10. og 11. december 1993. £i 4. BESKRIVELSE AF AKTIONEN 4. 1 AKTIONENS GENERELLE FORMÅL Nærværende flerårige program har til fonnål: I ) at forenkle og forbedre de administrative og lovgivningsmæssige betingelser for SMV; 2) at forbedre de finansielle betingelser for virksomhederne; 3) at sikre bedre informationstjenster og hjælpe SMV'er med at internationalisere deres strategier bl. a. gennem europæisering; 4) at fremme SMVers konkurrenceevne, adgang til forskning, innovation og uddannelse; 5) at fremme iværksætterånd og stotte særlige målgrupper; * at udarbejde SMV-politikkcr og forbedre kendskabet til virksomhederne. 4. 2 VARIGHED A ar (1997 -2000) 5. KLASSIFIKATION AF UDGIFTERNE/INDTÆGTERNE 5. 1 1KKE-OBLIGA TORISKE UDGIFTER 5. 2 OPDELTE BEVILLINGER 5. 3 INDTÆGTSTYPE Eventuelle indtægter fra tredjemands deltagelse opført under artikel 609 i oversigten over indtægter niedforer åbning af supplerende bevillinger, der opføres under denne artikel i henhold til finansforordningen. 6. UDGIFTERNES/INDTÆGTERNES ART Bidrag til samfinansiering med andre finansieringskilder fra den offentlige og/eller private sektor (dvs. over 60% af den samlede ansøgte bevilling). Undersøgelser, seminarer, driftsudgifter for de enkelte aktioner, information. Delvis refusion for visse aktioner: f. eks. for BC-NET: et benyttelsesgebyr for konsulenter for hele nettet trådte i kraft fra den 1. januar 1993; startkapital: refusion af forskud på driftsudgifter i tilfælde af et gunstigt resultat efter 10 år. 7. FINANSIELLE VIRKNINGER 7. / BEREGNINGSMETODE FOR DE SAMLEDE OMKOSTNINGER VED AKTIONEN (FORHOLDET MELLEM DE INDIVIDUELLE OMKOSTNINGER OG DE SAMLEDE OMKOSTNINGER) Det samlede beløb, der er nødvendigt til aktionen, er udregnet på baggrund af erfaringer fra tidligere aktioner. Beregningsmetoden er baseret på et detaljeret skøn over behovet til hver enkelt særlig aktion, beregnet på grundlag af aktionernes særlige karakter, deres intensitet og hyppighed eller omfang (se punkt 9. 2). -2 ê>L 7. 2 OMKOSTNINGERNES FORDELING PÅ AKTIONENS ELEMENTER FORDELING 1997 | 1998 1999 | 2000 1 ALT Eneste post, vejledende belob 1. Forenkle og forbedre de administrative og lovgivningsmæssige betingelser for SMV 450 000 Forenkling af de administrative og lovgivnings mæssige betingelser for SMVer I løring af og dialog med repræsentative organisationer 1 000 000 1 000 000 l 000 000 450 000 450 000 400 000 1 000 000 1 750 000 4 000 000 2. Forbedre de finansielle betingelser for virksomhederne 400 000 550 000 650 000 650 000 2 250 000 3. Sikre bedre informationstjenester og hjælpe SMV'er med at internationalisere deres strategier bl. a. gennem europæisering Adgang til information (EIC), nye aktioner vedr. markedsinformation Pr-fremstod for erhvervspolitiske aktiviteter Samarbejde mellem virksomheder (BC- nct/BRE, Europartenariat, INTERPRISE - UNDER-ENTREPRISER) og adgang til nye markeder (internationalisering) 11 050 000 12 850 000 1 3 900 000 15 400 000 53 200 000 3 000 000 4 000 000 4 500 000 4 550 000 16 050 000 7 300 000 8 200 000 9 624 500 9 065 500 34 190 000 4. Fremme SMVers konkurrenceevne, adgang ti 1 500 000 SMVers deltagelse i innovation, FTU 1 500 000 Stimulering af lederuddannelsen forskning, innovation og uddannelse 3 000 000 1 500 000 3 000 000 1 500 000 4 750 000 1 500 000 12 250 000 6 000 000 5. Fremme iværksætterånd og støtte særlige målgrupper Håndværksfag og små virksomheder Virksomheder inden for handel og distribution Kvindelige og unge iværksættere, minoritetsgrupper 1 750 000 1 750 000 200 000 3 000 000 3 000 000 500 000 3 500 000 3 500 000 4 000 000 4 000 000 12 250 000 12 250 000 880 000 880 000 2 460 000 * Udarbejdelse af SMV-politikkcr og forbedring af kendskabet til virksomhederne Udvikling og evaluering af erhvervspolitiske aktioner Andre aktioner (støtte, publikationer) Kendskabet til virksomhederne især SMV (herunder andelsselskaber) I ALT 1997-2000 2 275 000 1 600 000 1 300 000 1 100 000 1 600 000 1 500 000 46 731 000 49 634 500 34 000 000 3 831 000 3 255 000 1 750 000 2 275 000 1 700 000 49 634 500 1 164 000 10 000 000 7 450 000 5 900 000 180 000 000 (") (*) Under forudsætning af yderligere 40 MECU (1998-1999), som følge af en eventuel revidering af de Finansielle Overslag 3- Ù5 7. 3 FORFALDSPLAN I OR FORPLIGTELSESBEVILLINGERNE/BETALINGSBEVILLINGERNE^) Forpligtelsesbevillingr i mio. ECU Forpligtelses-bevillinger Betalings-bevillinger 1997 1998 1999 2000 følgende regnskabsår 1 ALT 1997 34 000 17 000 10 200 6 800 p m p m 34 000 1998 46 731 1999 49 634,5 2000 49 634,5 I ALT 180 000 - 23 366 14019 9 346 pm 46 731 - - 24 817,5 14 890 9 927 49 634,5 - - - 24 817,5 24817 49 634,5 17 000 33 566 45 636,5 49 053,5 34 744 180 000 * (*) Inklusive 40 MECU i tilfælde af en revidering af de Finansielle Overslag. 7. 4 DE FINANSIELLE OVERSLAG Da finansieringen af dette program over fællesskabsbudgettet, jf. punkt 18 i Den interinstitutionellc Aftale af 29. oktober 1993, skal ske under hensyntagen til de Finansielle Overslag gældende for 1998 og 1999, er indrømmelsen af yderligere finansiering betinget af budgetmyndighedens forudgående tilladelse til at hæve loftet for den berørte rubrik, af grunde som er forbundet med finansieringen af programmet til fordel for SMV. S. FORHOLDSREGLER MOD SVIG IFØLGE AKTIONSFORSLAGET Kontrol af støttebeløb eller af modtagelse afbestilte og udførte ydelser og undersøgelser foretages af Kommissionens tjenestegrene inden betaling under hensyn til kontraktmæssige forpligtelser og ud fra principperne om økonomisk forvaltning, forsvarlig finansforvaltning og samlet forvaltning. Bestemmelser om forholdsregler mod svig (kontrol, aflæggelse af rapporter osv. ) medtages i alle aftaler eller kontrakter, der indgås mellem Kommissionen og betalingsmodtagerne. 9. OPLYSNINGER OM COST/EFFECTIVENESS 9. / SPECIFIKKE OG KVANTIFICERBARE MAL, MÅLGRUPPE SPECIFIKKE MÅL: A) Forenkle og forbedre de administrative og lovgivningsmæssige betingelser for virksomhederne - udarbejdelse af politik A l. Sikre, at SMVers interesser tilgodeses i de forskellige fællesskabsinitiativer og -politikker. SMV-dimensionen skal integreres i udarbejdelsen og gennemførelsen af fællesskabsaktioner og -politikker. Der skal ske større koordinering af fællesskabsaktioner og -politikker til fordel for SMV'er, således at de far mulighed for at drage størst mulig fordel af samtlige fællesskabsaktioner og -programmer, herunder strukturfondene og FTU-programmerne. -4 U A. 2. Forenkle og forbedre de administrative og lovgivningsmæssige betingelser for virksomhederne Der skal vedtages foranstaltninger med henblik på at undgå og reducere de administrative byrder og de omkostninger, der er forbundet med tilpasning til fællesskabsbestemmelser, som hindrer oprettelse og udvikling af virksomheder, især SMV'er. Dette skal ske ved at anvende en pragmatisk metode ved evalueringen af lovgivningsforslagenes indvirkning (bl. a. ved at anvende cost/benefitanalyser). Der skal ske en forøgelse af gennemsigtigheden og spredningen af information om initiativer til administrativ og lovgivningsmæssig forenkling. A. 3. Forøge gennemsigtigheden og udbredelsen af bedste praksis om forenkling og forbedring af de administrative og retlige betingelser. A. 4. Forbedre den retlige ramme for tværnationale aktioner til fordel for SMV'er B) Forbedre de finansielle betingelser for virksomhederne Fremme af innovativ praksis i forbindelse med SMVers adgang til finansiering. B l. Forbedre adgangen til lån B. 2. Forsinket betaling B. 3. Lette udviklingen af særlige finansielle instmmenter (f. eks. gensidige garantier, factoring og krcditforsikring) B. 4. Forbedre SMVers adgang til kapitalmarkederne C) Sikre bedre informationstjenester og hjælpe SMV'er med at internationalisere deres strategier, bl. a. gennem europæisering C l. Udvikle informationstjenesterne (E1C som "First stop shops") Bedre adgang til fællcsskabsinformation for virksomhederne: udvikling af EIC'erne som "First Stop Shop", for at hver enkelt forespørgsel kan rettes til den relevante tjeneste; forbedring af tjenesternes sammensætning og kvalitet; tilpasning af informationsopgaverne, idet der lægges større vægt på proaktive informationsaktiviteter; forbedring af SMVers adgang til international eller regional markedsinformation. C. 2. Forbedre pr. -fremstød for erhvervspolitiske aktioner Oplysningskampagner sammen med EIC-nettet; afholdelse af europæiske virksomhedsuger. C. 3. Formidlingsnctværk (BC-NET og BRE) Forbedring af kvaliteten og fastlæggelse af en kvalitetsstandard formidlingsnctværk (BC-NET) og for det ikkc-fortrolige formidlingsnctværk (BRE). for det fortrolige C. 4. Partnerskabsprogrammer (Europartenariat og INTERPRISE) Udvikling af iværksættere instrumenter, der muliggør direkte kontakt mellem (Europartenariat- og INTERPRISE-programmerne), og som har til formål at fremme det tværnationale samarbejde. C. 5. Underentrepriser C. 6. Adgang til nye markeder og internationalisering af SMVer Udvikling af pilotaktioner for at fremme SMVers adgang til information om nye markeder og for at fremme deres internationalisering. 5- 6? D) Fremme virksomhedernes konkurrenceevne - Adgang til forskning, innovation og uddannelse D. I. Forogc SMVers innovative potentiale og lette deres adgang til informationssamfundet Fastlæggelse af bedste praksis og afprøvning af konkrete tiltag ved hjælp af pilotaktioncr, navnlig i forbindelse med oprettelse af virksomheder med vækstpotentiale og stotte til virksomheder, der anvender ny teknologi (NTBF). D. 2. Stimulere lederuddannelsen D. 3. Tilpasning til miljøkrav E) Fremme iværksætterånd og støtte særlige målgrupper E l. Virksomhedskultur og iværksætterånd Fremme af virksomhedskultur og iværksætterånd. v E. 2. Håndværksfagene og de små virksomheder Fastlæggelse af håndværksfagenes og de små virksomheders behov og udvikling af aktioner på grundlag af pilotprojekter, der gor det muligt for disse virksomheder bl. a. at tilpasse sig strukturændringerne, bedre at integrere sig i det indre marked og drage fordel af de muligheder, der til standardisering, certificering og tilbydes navnlig med hensyn kvalitetsstyring; bedre adgang til faglig uddannelse og lederuddannelse. E. 3. Virksomheder inden for handel og distribution Lettelse af handelsvirksomhedernes tilpasningsproces til det indre marked og til de strukturelle ændringer, navnlig ved hjælp af de nye teknologier (COMMERCE 2000). Fremme af samarbejdet mellem SMVer. Formidling af resultaterne af pilotprojekterne. Opfølgning af grønbogen om handel og distribution. E. 4. Kvindelige og unge iværksættere, minoritetesgrupper Fastlæggelse af de særlige problemer, som kvinder og unge iværksættere udsættes for og støtte til nye initiativer til løsning heraf. * Udarbejdelse af SMV-politikker og forbedring af kendskabet til virksomhederne Forbedring af statistikkerne over SMVer uden at forøge byrden for virksomhederne; SMV- observationscentret; undersøgelser af og seminarer om SMVer. Udvikling af statistikker over og undersøgelser og periodiske analyser af andelsselskaber, gensidige selskaber, foreninger og fonde. MÅI. C. RUPPI- I princippet vil aktionerne kunne være af interesse for alle SMVer i Den Europæiske Union (dvs. 15 mio. SMVer, deres erhvervsorganisationer, cngros- og detailhandelen - herunder mellemhandlere - restaurations- og hotelbranchen). Antallet af SMVere, der har fordel af de tværnationale aktioner, vil dog nødvendigvis være mindre på grund af virksomhedernes karakter og aktivitet og aktionernes art. Af de 15 mio. SMVere vil 1,5 mio. for fællesskabsinformation (i forhold til de 450 000 virksomheder, der for øjeblikket er berørt). 1 mio. SMVere vil kunne være målgruppe for partnerskabsaktioner. Aktionerne har målgrupper, der afhænger af aktionernes art. især være målgruppe for en aktion inden Aktionerne er i øvrigt rettet mod alle erhvervsorganisationer, handelskamrene og håndværkskamrc. - 6- 9. 2 BEGRUNDELSE FOR AKTIONEN 9. 2. 1. Indledning Det er almindeligt anerkendt, at virksomhederne, især i de små og mellemstore virksomheder (SMV), spiller en afgørende rolle for jobskabelse og vækst. Væksten i beskæftigelsen er hojcre i SMV'er end i store virksomheder. Det må dog også erkendes, at SMVer nødvendigvis er sårbare, navnlig i de forste af deres eksistens. Denne sårbarhed skyldes primært følgende fem forhold: • de stadig mere komplicerede retlige, skatte- og afgiftsmæssige administrative betingelser; • problemer med at fa adgang til FTU-programmer og udnytte forskningsresultaterne; hensyn • strukturelle svagheder med ledelseskapacitet tilpassede dårligt og til uddannelsesprogrammer; • problemer med at skaffe finansiering på rimelige vilkår; • vanskeligheder med at komme ind på vare- og tjenestemarkedernc. Hvad angår angår subsidiaritetsprincippet, skal det understreges, at alle aktionerne på fællesskabsplan indgår i en sammenhæng, der gor det muligt at opnå betydelige fordele især på grund af netværkenes og de udviklede aktioners størrelse, den objektive og neutrale karakter af de beslutninger, der træffes, og den betydning, der tillægges den regionale ligevægt. Medens medlemsstaterne gennemforer en stor del af aktionerne til fordel for virksomhederne, er det Fællesskabets opgave at træffe tværnationale foranstaltninger og at oprette netværk, der omfatter hele Fællesskabet. Hvis man begrænser sådanne aktiviteter til det nationale område, vil det ikke alene være upraktisk og mindre effektivt, men det vil også forvride konkurrencen, for så vidt som medlemsstaternes støtteforanstaltninger vil variere betydeligt. lokale Den netværksmetode, der foreslås for de vigtigste aktioner, bygger på et udvidet partnerskab med internationale og industrikamre, udviklingsselskaber, nationale myndigheder osv. ). Dette må foretrækkes, frem for at Unionen selv administrerer EIC-nettet, som bl. a. med hensyn til personaleressourcer og logistikinfrastruktur sandsynligvis ville veje endnu tungere på fællesskabsbudgettet, selv med et begrænset antal centre, og i vidt omfang ville betyde, at EU- institutionerne ville miste deres privillegerede forbindelser med deres partnere. instanser (handels- og £f 9. 2. 2 AKTIONER PR. OMRÅDE C) (*) Overslagene indeholder budgettillægget, der eventuelt vil resultere af en revidering af de Finansielle Overslag, for programmet id fordel for SMV I. Forenkle og forbedre de administrative og lovgivningsmæssige betingelser for virksomhederne : 5,75 mio. ECU a) De administrative og lovgivningsmæssige betingelser for virksomhederne: 1,75 mio. ECU Forenkling og forbedring af de lovgiv ningsmæssige betingelser for SMVer Rapporter om den administrative forenkling Henstillinger om den administrative forenkling Virksomhedsoverdragelse Ejendomsforbehold Procedure for bilæggelse af tvister Hensigtsmæssige retlige rammer - databasen REGIE - storre bevidstgørelse 1 ALT b) Høring og dialog: 4 mio. ECU Horing af og dialog med de repræsentative organisationer (1) 1997 50 000 1998 100 000 1999 100 000 2000 100 000 - - 100 000 100 000 50 000 50 000 50 000 400 000 - - 100 000 100 000 50 000 50 000 50 000 450 000 - - - - 100 000 100 000 50 000 50 000 50 000 450 000 100 000 100 000 50 000 50 000 50 000 450 000 1997 1,0 1998 1,0 1999 1,0 2000 LO I ALT 4,0 (I) Denne horing og dialog har faet forsteprioritet både på nationalt og europæisk plan. En styrkelse af de repræsentative organisationer for SMVer skal gøre det muligt bedre at fastlægge de prioriterede aktioner for virksomhederne og at bedømme følgerne af de forskellige lovgivninger. 2. Forbedre de finansielle betingelser for virksomhederne: 2,25 mio. ECU SMVer - banker Gensidige garantiordninger Forsinket betaling Factoring og krcdilforsikring I ALT 1997 100 000 100 000 100 000 100 000 400 000 1998 150 000 150 000 150 000 100 000 550 000 1999 150 000 250 000 150 000. 100 000 650 000 2000 150 000 250 000 150 000 100 000 650 000 8- ~^& 3. Tilbyde bedre informationstjenester og fremme SMVernes internationalisering, navnlig via deres europæisering: 103,44 mio. ECU a) Udvikling af informationstjenesterne (EIC'erne som "first slop shop"): 53,2 mio. ECU Udvikle EIC'erne som "first stop shop" med henblik på at dirigere den enkelte forcsporgsel hen til den kompetente tjeneste, forbedre tjenesternes sammensætning og kvalitet, sørge for at tilpasse informationen, bl. a. ved proaktive informationsaktiviteter, fremme SMVernes adgang til information om det internationale eller regionale marked. Planlagt budget for EIC-nettet for 1997, 1998, 1999 og 2000 1997 5 800 000 800 000 700 000 400 000 150 000 2 000 000 1998 5 800 000 300 000 750 000 475 000 165 000 2 100 000 1999 5 800 000 1 800 000 800 000 500 000 185 000 2 100 000 2000 5 800 000 2 300 000 850 000 525 000 200 000 2 100 000 30 000 10 000 90 000 35 000 120 000 100 000 40 000 35 000 10 000 44 000 148 000 ; 31 000 Kapitel Direkte bidrag Information/ dokumentation Uddannelse Forvaltning/diskus- sionsledel. se Konto Net(l) Kvalitetspræmie (la) Dokumentation Informationsprodukter (2) Netproduktcr Konsulenter Fælles uddannelse Decentraliseret uddannelse Decentraliseret uddannelse databaser Grupper (Bxl) Årlig konference Overvågning Konsulenter: forvaltning Konsulenter: teknik 860 000 100 000 Pr-aklivileter Revision I ALT Nye aktioner markedsinformation TILSAMMEN Noter: For 1997, 1998 og 1999 regnes der med en årlig forhøjelse på 10% pr. konto i gennemsnit for at gøre det muligt at forbedre kvaliteten af den centralenhedens bidrag. Dette gælder dog ikke bidraget til nettet på 25 000 ECU pr. EIC og til konsulenternes omkostninger. 15 400 000 12 850 000 13 900 000 11050 000 050 000 875 000 120 000 350 000 12 825 000 075 000 875 000 135 000 350 000 13 458 000 942 000 875 000 10 000 300 000 [2 140 000 710 000 (1) (la) 25 000 ECU x 232 EIC'er: Dette beløb omfatter dokumentation, databaser, rejseudgifter, dagpenge (dog ikke til arbejdsmoder). For 1997 er der afsat en præmie på 10 000 ECU til en tredjedel af nettet (dvs. 80 EIC'er), der gor en særlig indsats for kvalitet. I hvert af årene 1998, 1999 og 2000 vil yderligere 50 EIC'er modtage denne præmie. INFORMATIONSPRODUKTER: (2) Det antages, at efterspørgslen efter G. D. XXIII's støtte til produkter udviklet af nettet - navnlig til oversættelses- og reproduktionsomkostninger - vil stige (det forekommer ikke rimeligt at lade et EIC afholde alle udgifterne til et produkt, som hele nettet kan nyde godt af). "?/ h) Udbredelse af kendskabet til de erhvervspolitiske aktiviteter: 16,05 mio. ECU Kendskabet til Fællesskabets instrumenter og programmer til fordel for SMV'er skal styrkes, så flere SMV'er far mulighed for at deltage i fællesskabsaktionerne. Fremme af erhvervspolitiske initiativer 1997 3 1998 4 1999 4,5 2000 4,55 I ALT 16,05 På kommunikationsområdet er et vist gentagclscsclcment vigtigt, ligesom hver kommunikationskampagnc må sikres en tilstrækkelig gennemslagskraft for at opnå et passende resultat. De næste aktioner vil have til formål at gøre SMVcmc opmærksomme på præcise emner såsom innoverende SMV'er, intern fællcsskabshandel,. Herudover skal der organiseres to europæiske virksomhedsuger, der støtter sig på alle europæiske, nationale, regionale og lokale net og aktører (anslået pris 1,2 MECU). Det anslåede behov for de andre promotionsaktiviteter, navnlig virksomhedspolitikkens udstillingsstande, er inkluderet i de to finansielle poster herover. c) Formidlingsnef værk (BC-NET og BRE) - Parlnerskabsprogrammer (Europartenariat og INTERPRISE) - Underentrepriser: 34,19 mio. ECU Nettene BC-NET og BRE Europartenariat INTERPRISE Internationalisering: pilotaklioncr Underentrepriser l A LT 1997 1 2,1 2,1 0,3 1,8 7,3 1998 1 2 2,5 0,7 2 8,2 1999 1 2 2,5 1,5 2,6245 9,6245 2000 1 2. 3 2. 5 1. 5 1,7655 9,0655 I ALT 4 8,4 9,6 4,0 8,19 34,19 (l) Nettene BC-NET og BRE. Omkostningerne i forbindelse med støtten til forvaltningen, instrumentering af nettene tekniske og edb-mæssige koordineringen samt den opretholdes i hele perioden. Specifikt mål, målgruppe og resultatindikator. Det specifikt erhvervsorienterede BC-NET tager sigte på samarbejdstilbud af høj kvalitet. Det forventes at fore til ca. 2 000 kontaktformidlinger om året, dvs. 8 000 i hele perioden. Antallet af endelige aftaler forventes at komme op på ca. 1 000. Der bør tages højde for de indirekte virkninger af nettet og for bestemmelser om fortrolighed ved evalueringen af de faktorer, der influerer på de kendte resultater. De to net forventes hvert år at vække 100 000 SMVers interesse for samarbejde. - 10- ? (2) Europartenariat. Samfinansiering af 33% af omkostningerne i forbindelse med den årlige gennemforelse af to Europartenariat-arrangementer, dvs. I mio. ECU pr. arrangement. Specifikt mål, målgruppe og resultalindikator. Hvert arrangement tager sigte på gennemsnitligt 350 værtsvirksomheder, dvs. 2 800 virksomheder i de forskellige regioner, hvor der afholdes i alt 8 Europartenariat-arrangementer. Mellem 15 000 og 16 000 virksomheder ventes at møde op til arrangementerne, og 100 000 virksomheder vil blive gjort direkte opmærksomme på mulighederne (europæiske moder, udbredelse af kataloger osv. ) Målet er, at 30% af kontakterne skal fore til samarbejdsaftaler for værts virksomhederne. (3) INTERPRISE: Samfinansiering begrænset til 50 000 ECU (generelt svarende til en samfinansiering på 25%-30% af de samlede udgifter) for mellem 40 og 50 INTER PRIS E-arrangementer om året. Specifikt mål, målgruppe og resultatindikator: 16 000 virksomheder i den 4-årige periode (gennemsnitligt antal deltagere: 80-100 virksomheder). 2 400 virksomheder forventes at indgå samarbejdsaftaler (svarende til 1 200 aftaler). Man for disse at vække samarbejdsmuligheder (pr-fremstod, kataloger osv. ) ca. 50 000 virksomheders forventer interesse (4) Internationalisering: Forskellige nye pilotaktioner. Beregningerne er baseret på erfaringer gjort i andre sammenhænge, navnlig nationale, f. eks. : • "Enterprise Pool": Støtte virksomhederne i deres forste forsog på at vinde markeder i tre tredjelande. Udvælgelse af grupper på 15 virksomheder medlemsstater, der ønsker at trænge ind på det pågældende marked. fra mindst • "Compagnonnage": Tilbyde samarbejde og bistand mellem virksomheder i samme sektor med henblik på udvikling af fælles projekter i den indledende fase på" tværnationalt plan. Der vil blive offentliggjort et udbud. (5) Underentrepriser: De tre hovedområder, der udgor aktionen til fordel for underentrepriser, skal gennemføres som følger: • Forbedring af markedsgennemsigtigheden, navnlig gennem statistiske undersøgelser og undersøgelser af underentreprisers økonomiske betydning i forbindelse med Eurostat, juridisk vejledning: 0,4-0,5 mio. ECU om året. • Styrkelse af forbindelserne mellem forskellige erhvervssektorer (fremme af kontakten mellem underentreprenører, samarbejdet mellem hovedentreprenører og underentreprenører, navnlig via udviklingsfasen af SCAN- projektet (Subcontracting Assistance Network), støtte til udviklingsområder inden terminologiske for underentrepriser, opdatering af flersprogede sektorbestemte ressourcer, kontaktborser for underleverandører ("salons inverses") og aktioner på strategiske områder i samarbejde med G. D. III): 1,0-1,4 mio. ECU forbedring af • Fremme af underentrepriser i tredjelande. 0,4-0,5 mio. ECU - n- Fremme af S M V e r n es konkurrenceevne - sidgang (il forskning, innovation og uddannelse: 18,25 mio. ECU a) horoge SMVers innovative potentiale : 12,25 mio. ECU Stolte til risikokapital fonde til videreudvikling af nye virksomheder med stort vækstpotentiale - tilbagcbctalingspliglige forskud (1) EUROMANAGEMENT, SMVers vækst og internationalisering, revision af l 000 SMV'er, bistand til innovation og FTU, risikovillig kapital, banklån (2) I ALT (1) Stottc 1997 0,5 1998 3 1999 3 2000 3 1 ALT 9,5 1 1,75 2,75 1,5 4,750 3,0 3,0 12,25 til risikokapitalfondc til videreudvikling af nye virksomheder med stort vækstpotentiale - tilbagcbctalingspligtigc forskud: Stottc nye virksomheder fra deres oprettelse til deres fulde udvikling ved at tilskynde til stiftelse eller udvidelse af 20 investeringsfonde. Kommissionen vil yde tilbagebetalingspligtige tilskud til dækning af indtil 50% af forvaltningsomkostningcme i de fire år. Det er meningen, at private investorer skal investere 50 ECU for hver 1 ECU, der udbetales over fællesskabsbudgettet. Det skulle være muligt at skabe 10 000 arbejdspladser på 5 år og mange flere efter 10 år. (2) EUROMANAGEMENT, SMVers vækst og internationalisering: Specifikt mål, målgruppe og rcsultatindikator: 50 konsulentfirmaer vil blive udvalgt og uddannet i en ny rcvisionsmctodologi, der skal anvendes på 800 udvalgte SMV'er. Hvis man baserer sig på resultaterne af den igangværende aktion EUROMANAGEMENT FTU 11, skulle de deltagende SMV'er være i stand til at opnå 40 mio. ECU fra nationale og europæiske FTU-programmer og antagelig ca. 20 mio. ECU fra private kilder til finansieringen. 2 mio. ECU vil blive anvendt til at betale 2 500 ECU pr. SMV (samfinansiering på 50%) for rådgivning i ti dage og 200 000 ECU til seminarer og 500 000 ECU til koordinering. b) Stimulere lederuddannelse: 6 mio. ECU 1997 0,7 1998 0,8 1999 0,9 2000 0,8 I A LT 3,2 0,7 0,8 Uddannelse i europæiske spørgsmål rettet mod SMVernes og håndværksfagenes formidlere (1) Uddannelse i standardisering og certificering rettet mod de små virksomheder og håndværksfagene (2) I A LT ( 1) Uddannelse i europæiske spørgsmål rettet mod SMV'emes og håndværksfagenes formidlere. Specifikt mål, målgruppe og resullatindikator: Forbedre formidlernes ekspertise i europæiske spørgsmål gennem udvælgelse af europæiske SMV- og håndværksorganisationer og universiteter med henblik på at udvikle en relevant uddannelse for formidlere (uddannelsesscminarcr på mellem 3 og 5 dage i de forskellige lande og fælles seminar i Bruxelles). G D. XXIII dækker 50% af finansierings- og rejseudgifterne i forbindelse med seminaret i Bruxelles. 0,6 2,8 0,7 1,5 1,5 1,5 1,5 6 (2) Uddannelse i standardisering og certificering rettet mod de små virksomheder og håndværksfagene: Specifikt mål, målgruppe og resullatindikator: Forbedre de små virksomheders og håndværksfagenes konkurrenceevne ved en revision med sigte på opkvalificering. Dette vil berøre 850 virksomheder inden for industrien, tjenstcydelsessektoren og håndværksfagene. - 12 ^Å 5. Fremme af iværksætterånden og målgrupperne: 26,960 mio. ECU a) Håndværksfagene og de små virksomheder: 12,250 mio. ECU Tværnationalt samarbejde mellem håndværkere og små virksomheder (2) Europæisk kunsthåndværkspris Europæisk konkurrence for unge håndværkere Fælles deltagelse i messer i EU, de stottemodtagende lande og Middelhavslandene (3) Stolle til NORMAPME Europæisk net af ccrtificeringsorgancr Forbedring af kendskabet til de medarbejdende ægtefællers rolle EUROMANAGEMENT Kvalitet (1) Tredje og fjerde europæiske konference om håndværksfagene og de små virksomheder I A LT (1) EUROMANAGEMENT Kvalitet: 1997 0,4 0,250 0,1 0,2 0,05 0,05 - 0,6 1998 0,5 - 0,1 0,6 0,4 0,05 0,04 1,010 - 1999 0. 5 0,250 0,1 0. 8 0. 4 0. 05 0. 03 1. 070 - 2000 0,5 Ï ALT 1. 9 - 0,1 1 0,6 0,05 0,03 0,620 0,8 0,5 0,4 2,4 1. 6 0. 2 1,5 2. 7 1. 4 1,750 3 3,5 4 12,250 Specifikt mål, målgruppe og resultatindikator: Revision af små håndværksvirksomheder med henblik på at kontrollere, hvorvidt de overholder de gældende standarder og bestemmelser. Hjælp til at overvinde vanskelighederne ved at bringe virksomhederne i overensstemmelse med disse (2) Tværnationalt samarbejde mellem håndværkere og små virksomheder: Specifikt mål, målgruppe og resullatindikator: Skabe varige partncrskabsforbindelscr mellem små virksomheder og håndværksvirksomheder i EU, EØS, de central- og ostcuropæiskc lande og Middelhavslandene. Der vil kunne udvikles samarbejdsprojekter på diverse områder, som f. eks. sogning efter markeder i tredjelande eller fælles produktion. Et udbud vil blive offentliggjort, og Kommissionen vil dække 50% af de samlede udgifter til hvert projekt, dog hojst 20 000 ECU. Dette vil berøre 2 000 små virksomheder og håndværksvirksomheder i hele perioden. (3) Fælles deltagelse i messer i EU, de stottemodtagende lande og Middelhavslandene Specifikt mål, målgruppe og resullatindikator: G. D. XXIII vil offentliggøre et udbud, der til at oprette fælles stande for håndværksfagene og de små opfordrer formidlerne virksomheder. For at komme i betragtning skal projekterne udfores i fællesskab af mindst 5 virksomheder fra 3 EU- eller EØS-medlemsstater. Formidlerne skal bistå udstillerne under messerne. (4) Tredje og fjerde europæiske konference om håndværksfagene og de små virksomheder: Specifikt mål, målgruppe og resultatindikator: Etablere en dialog mellem håndværkerne og deres formidlere om specifikke temaer ved i 1997 at arrangere 5 forberedende kollokvier i 1997 i tæt samarbejde med de repræsentative organisationer, offentlige og private organer, regeringsrepræsentanter samt virksomhedsledere og eksperter. I år 2000 vil der blive afholdt ni kollokvier med henblik på den fjerde konference. 13 -?i" b) Virksomheder inden for handel og distribution: 12,250 mio. ECU Lette handelsvirksomhedernes tilpasning til det indre marked og strukturændringerne, herunder de nye teknologier (COMMERCE 2000). Fremme samarbejdet mellem SMVer Formidling af resultaterne af pilotaktionerne Opfølgning af grønbogen om handel og distribution Statistik (1) Pilotaktioner (2) Formidling Paneler Undersogcl-scr I ALT 1997 0,5 0,9 0. 1 0,05 0,2 1,750 1998 0,6 1,9 0,150 0. 1 0,250 1999 0,7 2,2 0,2 0,1 0,3 3,5 2000 0,7 2. 6 0. 225 0,125 0. 350 (l) Forbedre den statistiske viden om virksomhederne inden for handel, gennemføres hovedsagelig i samarbejde med Eurostat (2,5 mio. ECU). I ALT 2,5 7,6 0,675 0. 375 1,1 12,250 Denne aktion (2) • Udvidelse af pilotaktionerne under COMMERCE 2000 vedrorendc anvendelse af informationsteknologi i samarbejdet mellem store virksomheder og SMVer. tjenesteydelser: Udvikling af partnerskaber for handelsvirksomheder, handelscentre; overgangen til den fælles valuta. • Handel og specialiserede • Stottc til den lokale handel. c) Aktioner til fordel for kvindelige og unge iværksættere, minoriteter (2,460 mio. ECU) i) Aktioner til fordel for kvindelige iværksættere og medarbejdende ægtefæller (anslåede omkostninger: 730 000 ECU): • Støtte virksomheder, der oprettes af kvinder, og hjælpe dem med at forbedre deres kvalifikationer • Fremme den erhvervsmæssige anerkendelse af kvindelige medarbejdende ægtefæller. Kvindelige iværksættere leder 25% af de 16 mio. SMVer, dvs. 4 mio. virksomheder. Aktionerne vil også tage sigte på at støtte oprettelsen af europæiske net af kvindelige iværksættere og medarbejdende ægtefæller. ii) Aktioner til fordel for unge iværksættere, navnlig i virksomhedens opstartsfase og for at imødekomme specifikke behov vedrørende f. eks. anvendelsen af ny management teknologi og videreudviklingen af SMV'er. Disse aktioner vil blive gennemført i tæt samarbejde med de repræsentative organisationer, som man i øjeblikket styrker og udstyrer med relæ-centre i samtlige medlemsstater (anslåede omkostninger. 730 000 ECU). iii) Specifikke undersøgelser eller stottcydelscr til arrangementer, som henvender sig til kvindelige eller unge iværksættere eller til iværksættere, der repræsenterer minoriteter, og som organiseres på tværnationalt plan inden for EU (anslåede omkostninger. 1 mio. ECU). -14 ?£ Udvikling af SMV-politikken og kendskabet til virksomhederne: 23,35 mio. ECU) Kendskabet til virksomheder, særlig SMV'er (1) Udarbejdelse og evaluering af erhvervspolitiske initiativer (2) Andre aktioner, tilskud og publikationer (3) 1,1 1,750 1,5 3,831 1,6 3,255 1,7 1. 164 5. 9 10,000 1,3 1. 6 2,275 2,275 7,45 (1) Det statistiske arbejde, der udfores i samarbejde med Eurostat, skal gore det muligt at forstå spørgsmål, der vedrører SMVernes størrelse, deres oprettelse og udvikling samt deres økonomiske betydning (herunder statistiske oplysninger om den kooperative sektor) (2) Udvikling af observationscentret for SMV'er: Centrets arbejde gor det muligt at foretage en videnskabelig, uafhængig analyse med støtte fra et net af hojt kvalificerede personale. Afhængigt af et nyt udbud kan de finansielle omkostninger erfaringsmæssigt anslås til ca. 2 mio. ECU gennemsnitligt om året. Hertil skal føjes navnlig den eksterne, uafhængige evaluering af programmet for 1997-2000 (anslåede omkostninger: 0,6 mio. ECU) samt undersøgelserne forbindelse med lovgivningsprogrammet og oprettelsen af en database over de vigtigste erhvervspolitiske foranstaltninger. i (3) Det drejer sig om almindelige tværnationale tilskud til stotte for en lang række initiativer til fordel for SMV'er (gennemsnitligt 1 mio. ECU om året). Hertil skal fojes udgifterne til erhvervspolitiske publikationer, der falder ind under denne budgetpost (i gennemsnit 3 mio. ECU for hele perioden). 9. 3. EVALUERING Resu lta tin dik a tor er En evalueringsrapport med henblik på at kontrollere, om de ovenfor beskrevne aktioner er tilpasset de fastsatte mål, ud fra kvantitative kriterier (f. eks. antal sporgsmål og svar, antal samarbejdsprofiler og antal samarbejdsaftaler). Hvordan og hvor hyppigt foregår evalueringen?: Ifølge artikel 6 i forslaget til Rådets afgørelse skal Kommissionen senest ved udgangen af marts 2000 forelægge Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg en ekstern evalueringsrapport om gennem forel sen af denne afgørelse, herunder en evaluering af omkostningseffektiviteten, samt de forslag, som Kommissionen finder nodvendige på baggrund af evalueringen. 15 "7 7 10. UDGIFTER T IL A D M I N I S T R A T I ON (BUDGETTETS DEL A, SEKTION III) Om de nodvendigc administrative ressourcer reelt står til rådighed afliængcr af Kommissionens årlige beslutning om ressourcernes tildeling. Der skal her tages hojdc for mængden af personale og for tillægsbeløbene godkendt af budgetmyndigheden. 10. 1 PERSONALEMÆSSIGE KONSEKVENSER Ansættelsesforhold Tjenestemænd eller midlertidigt ansatte Andre ressourcer A B C Ansatte, der skal beskæftiges med forvaltningen af aktionen Faste stillinger 65 21 47 Midlertidige stillinger 8 5 - se tabel I A LT 133 13 heraf Varighed Yderligere personale 4 år Eksistcrcnd c personale 73 26 47 vedlagt som bilag 146 10. 2. SAMLEDE FINANSIELLE KONSEKVENSER FORSÅ VIDT ANGÅR EKSTRA PERSONALE Tjenestemænd Midlertidigt ansatte Andre ressourcer I ALT Beløb Beregningsmetode 1 I 10. 3. ANDRE UDGIFTER SOM FØLGE AF AKTIONEN Budgetpost (nr. og tekst) A-130 Tjenesterejser A-250 Møder og indkaldelser i almindelighed A-2510 Moder i udvalg og komitéer (retsakter) A-2511 Møder i udvalg og komiteer A-260 Undersøgelser I ALT Beløb (i ECU) 2 200 000 1 320 000 400 000 520 000 Beregningsmetode 500 000 P/år + 10% x 4 300 000 P/ år + 10% x 4 100 000 P/år + 10% x4 130 000 P/år x 4 1 4 440 000 | - 16- -n ANDRE RESSOURCER INTERNE KONTRAKTER TIL STØTTE FOR NETTENE EIC, BC-NET OG BRE (A117X) ÅRLIGE OMKOSTNINGER/ECU 1997 1998 1999 2000 I ALT A B C I ALT 4 1 4 9 720 000 720 000 720 000 720 000 2 880 000 EKSTERNE KONTRAKTER TIL STØTTE FOR NETTENE EIC, BC-NET OG BRE (A1I78) ÅRLIGE OMKOSTNINGER/ECU 1997 1998 1999 2000 I A LT A B C 1 ALT TJENESTEYDERE A B I ALT I ALT 6,5 1 4 11,5 6,3 1 150 000 1 150 000 1 150 000 1 150 000 4 600 00 1997 1998 1999 2000 I A LT 6,3 442 000 442 000 442 000 442 000 1 768 000 I ALT 26,8 1997 2 312 000 1998 2 312 000 1999 2 312 000 2000 2 312 000 I ALT 9 248 000 17- -7 7 ISSN 0254-1459 KOM(96) 98 endelig udg. DOKUMENTER DA 08 04 Katalognummer : CB-CO-96-138-DA-C ISBN 92-78-01905-4 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg