title: Komission tiedonanto - Yhteisön rakenteelliset toimet ja työllisyys

eurovoc_concepts:
Structural Funds
development policy
employment policy
impact study
structural policy

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 20. 03. 1996 KOM(96) 109 1opull. KOMISSION TIEDONANTO YHTEISÖN RAKRNTRRLLISET TOIMET JA TYÖLLISYYS YHTEISÖN RAKENTEELLISET TOIMET JA TYÖLLISYYS Sisällysluettelo sivu I. Rakenteellisten toimien työllistävän vaikutuksen tarkastelu ja päätelmät 3 A. B. C. Rakennerahastojen rakentavat toimet ovat pysyvien työpaikkojen luomisen välttämätön edellytys Tavoitteiden mukaisesti eriytynyt vaikutus työllisyyteen Vaikutuksen määrällinen ilmaiseminen II. Mahdolliset mukautukset: tehdä enemmän työllisyyden parantamiseksi nykyisen toimintasuunnitelman rajoissa ja tehdä se paremmin 3 7 12 14 Kestävän kehityksen edellytysten varmistaminen pitkällä aikavälillä Työllisyyden kasvun merkityksen vahvistaminen Kokonaisvaltaisemman lähestymistavan edistäminen taloudellisen ja sosiaalisen yhteisvastuun alalla, mukaan lukien miesten ja naisten tasavertaiset mahdollisuudet Yhteistyön hyödyntäminen ja monipuolistaminen osana rakenteellisia tukitoimia 14 17 23 25 28 A. B. C. D. Päätelmät Liitteet YHTEISÖN RAKENTEELLISET TOIMET JA TYÖLLISYYS ASIAYHTEYS Heikko työllisyystilanne Euroopan unionissa, jossa on tällä hetkellä noin 18 miljoonaa työtöntä, on erittäin huolestuttavaa. Työttömyyden vastaiset toimet ja uusien työpaikkojen luominen ovatkin Euroopan yhteisössä ja sen jäsenvaltioissa ensisijaisen tärkeitä. Valkoisen kirjan, "Kasvu, kilpailukyky, työllisyys", mukaisesti Essenin Eurooppa-neuvosto päätti panna toimeen tällä alalla keskipitkällä aikavälillä vaikuttavia toimenpiteitä jäsenvaltioiden määrittelemien monivuotisten ohjelmien avulla. Essenin seurantaa koskevassa tiedonannossaan1 neuvostolle komissio korostaa tarvetta varmistaa Essenissä päätetyn politiikan rakennerahastojen käytön välinen johdonmukaisuus. Työllisyysjärjestelmien suuntauksista ja kehityksestä Euroopan unionissa antamassaan tuoreessa tiedonannossa2 komissio esittelee työllisyyspolitiikan uusimpien saavutusten ja näkymien huomioon ottamista rakennerahastoissa koskevat toimintalinjansa. Tämä kertomus sai hyvän vastaanoton Madridin Eurooppa- neuvostossa, joka korosti erityisesti "Unionin talouspolitiikan ja rakennepolitiikan tehostetun koordinoinnin molemminpuolisesti hyödyllisiä vaikutuksia". ja liittyen rakennerahastot, joiden Taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen talousarvio vuoden 1995 hintoina on 170 miljardia ecua (koheesiorahasto mukaan lukien) kaudelle 1994-1999, ovat merkittävässä asemassa työllisyyden edistämisessä erityisesti jäsenvaltioissa ja alueilla, joille rakennerahastot on keskitetty jäsenvaltioiden päävastuulla olevien ohjelmien avulla. Rakennerahastot tukevat työpaikkojen luomista pitkällä inhimillisen pääoman toisaalta mukauttamista ja toisaalta työmarkkinoiden toimivuutta parantamalla. Ne vaikuttavat myös lyhyellä aikavälillä palvelujen ja hyödykkeiden kysyntää lisäämällä. ja keskipitkällä aikavälillä fyysisen ja Alueellisten eroavuuksien, muun muassa työttömyyden, vähentämiseksi Euroopan unionin alueella rakennepolitiikassa suositaan ensisijaisten alueiden tasapainoista kehittämistä. Työllisyyttä koskevat alueelliset eroavuudet - työttömyysaste vaihtelee alueittain 3,4 prosentista 34,7 prosenttiin eli 1 suhteessa 10 - aiheuttavat myös voimakkaita paineita Unionin sisällä (katso liite 1). Alityöllisyyden havaitsemiseksi työttömyystilastoja on lisäksi täydennettävä työelämään osallistumisen huomioon ottavilla työllisyysluvuilla (työssä käyvän väestön osuus 15- 64- vuotiaasta tässä suhteessa on merkittäviä eroavaisuuksia työelämään osallistumisen vaihdellessa 51 prosentista 86,5 prosenttiin (katso liite 2), alhaisimpien osallistumismäärien löytyessä Unionin eteläisiltä alueilta (Pohjois-Kreikka, Espanja, Etelä-Italia). työikäisestä väestöstä). Myös KOM (95) 74 lopull. , 8. 3. 1995 KOM (95) 465 lopull. , 11. 10. 1995 Muilla alueilla rakennepolitiikka liittyy aktiivisen työmarkkinapolitiikan toteuttamiseen toisaalta nuorten, pitkäaikaistyöttömien ja syrjäytymisvaarassa olevien henkilöiden sopeuttamisen ja toisaalta teollisuuden muutoksista johtuvan työvoiman mukauttamisen osalta. työllisyyden voidaan Myötävaikuttamalla myötävaikuttaa myös tasavertaisiin mahdollisuuksiin, joiden edistämistä on korostettu Eurooppa-neuvoston kokousissa yhtenä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden ensisijaisista tehtävistä. rakennepolitiikoilla edistämiseen I. RAKENTEELLISTEN TOIMIEN TYÖLLISTÄVÄN VAIKUTUKSEN TARKASTELU JA PÄÄTELMÄT A. Rakennerahastojen rakentavat toimet ovat kestävien työpaikkojen luomisen välttämätön edellytys 1) Rakenteelliset toimet vaikuttavat yleisesti kahdella tavalla: a) b) Pääasiallisesti tarjontaan: rakennerahastojen osarahoittamat investoinnit parantavat tuotantokoneiston taloudellista suorituskykyä lisäämällä ja inhimillisen pääoman jakautumista, joka mukauttamalla fyysisen ja puolestaan johtaa työllisyyden parantumiseen; Toissijaisesti kysyntään, jossa niillä on paitsi välitön vaikutus tuloihin ja työllisyyteen myös merkittävä lopullisen kysynnän kasvusta johtuva välillinen vaikutus; lisäksi niihin liittyy pääasiassa kehittyneimpiä alueita hyödyttäviä tuen ulkopuolella olevilla alueilla. rakennepolitiikkaa liitännäisvaikutuksia (leakage effects) kansallisen voidaan pitää talouspolitiikan Yleisemmin osarahoitukseen liittyvänä tekijänä. Tyypillisenä esimerkkinä tästä on Saksan "yhteinen tehtävä" ("Gemeinschaftsaufgabe"), kansallinen tukijärjestelmä, jolla on alueisiin liittyvät tavoitteet. Makrotaloudellinen vaikutus Osuus kyseisten alueiden investoinneista Kiinteän pääoman bruttomuodostuksen osalta investointeihin liittyvän yhteisön tuen osuus on lähes 12 prosenttia kaikista julkisista ja yksityisistä investoinneista Kreikassa, kahdeksasta yhdeksään prosenttia sekä Irlannissa että Portugalissa ja seitsemän prosenttia kyseisillä Espanjan alueilla. Näistä osuuksista, joissa ei ole otettu huomioon koheesiorahastoa, voidaan havaita rahastojen taloudellinen merkitys. Nämä osuudet on laskettu suhteessa yksityisiin ja julkisiin kokonaisinvestointeihin. Ainoastaan julkisiin investointeihin suhteutettuna osuuksista tulee merkittäviä ja ne voivat nousta jopa 50 prosenttiin investoinneista. Vaikutus tukea saavien jäsenvaltioiden kasvuun Vahvistettujen yhteisön tukikehysten ensimmäisten arvioiden mukaan voidaan päätellä niillä olevan huomattava vaikutus kasvuun ja siten myös työllisyyteen. Portugalin ja Kreikan osalta BKT:n ylimääräisestä kasvusta arvioidaan 0,5 prosentin vuosittain johtuvan yhteisön tuesta (kansallinen osuus huomioon ottaen yli prosentin). Portugalin ja Kreikan BKT:n tulisikin vuonna 1999 saavuttaa kolme prosenttia korkeampi taso kuin ilman yhteisön siirtoja olisi saavutettu. Ensimmäiset arviot Espanjan ja Irlannin osalta osoittavat BKT:n kasvun lisääntyneen kyseisillä alueilla 0,4 prosenttia vuodessa (kansallinen osuus huomioon ottaen 0,7 prosenttia) eli vuoden 1999 BKT arvioidaan 2 prosenttia korkeammaksi kuin ilman tukea saavutettu BKT. Todelliset vaikutukset kasvuun riippuvat makrotaloudellisen politiikan saavutuksista kuin maailman talouden kehityksestä. tietenkin pitkälti yleisestä tilanteesta, niin taloudellisesta 2) a) Rakenteellisiin toimiin liittyy joukko välineitä, jotka keskittyvät kolmenlaisiin toimiin: infrastruktuurien tuki, tuottaja-alan tuki ja inhimillisten voimavarojen kehittäminen. Infrastruktuurit vaikuttajana: toimivat kasvun, ja siten työllisyyden, liikkeellepanevana i) ii) käytölle pääoman paremmat infrastruktuurit luovat suotuisat ulkoiset ulottuvuudet yksityisen ja ilmiö on selkeästi tuotantokustannusten alentuminen). Tämä havaittavissa erityisesti tavoitteen 1 kohdealueilla, jotka ovat perusrakenteiltaan vajavaisimpia; vaikutukset työllisyyteen ovat yleisesti myönteisiä; ne voidaan jaotella seuraavasti: (tuottavuuden kasvu - - rakennustoimintaan pääasiallisesti liittyvät välittömät vaikutukset; nämä ovat kuitenkin luonteeltaan väliaikaisia töitä ja osittain alueen ulkopuolelta tuotettuja; infrastruktuurien ulkoisiin johtuvat ulottuvuuksiin ja niiden käyttöasteeseen liittyvät välilliset vaikutukset; näiden työllistävä vaikutus vaihtelee. järjestämisestä Infrastruktuurit ja EAKR:n tukemilla rautateiden infrastruktuurien suurhankkeilla on välitön vaikutus Italiassa 37 000 Kreikassa 11 600 työpaikan luomiseen tai säilyttämiseen. Välillinen vaikutus on arvioitu Italiassa 57 000 työpaikaksi työpaikaksi. Espanjassa, Castilla Leönin alueella suunniteltu 15 terveyskeskuksen rakentaminen ja varustaminen luo puolestaan välittömästi 445 työpaikkaa. Ensimmäinen, luultavasti aliarvioitu, arvio koheesiorahaston rahoittamien infrastruktuurien vaikutuksesta vuonna 1993 on yhteensä 40 000 miestyövuotta sekä lisäksi 7 500 infrastruktuurien toimintaan liittyvää miestyövuotta. ja Kreikassa 7 100 b) Tuottaja-alan tuki On syytä erottaa toisistaan yritysten tukijärjestelmät ja palvelujen tarjontaan välillisesti vaikuttavat toimet: i) investoinnin tuet: niiden vaikutukset vaihtelevat Joka säätelevissä asetuksissa edellytetään, Suorat luonteen (tuottavuus, kapasiteetti, ympäristönsuojelutoimet, monipuolistaminen), alan (pääoma/työ -kerroin) ja sen mukaisesti, kuinka suuresti ne kohdistuvat työllistämiseen. Olisi myös korostettava niiden rajoitusta: niiden usein automaattisesta luonteesta johtuen rahoituspäätöksissä ei tapauksessa aina voida ottaa huomioon että näillä rakennerahastoja tukijärjestelmillä pyritään pysyvien tai säilyttämiseen ja komission sekä jäsenvaltioiden on valvottava tätä järjestelmällisesti. Lisäksi vaikuttaa siltä, että useita suoria tukia ei ole suunnattu riittävästi kasvaville aloille vaan ne suuntautuvat yleensä enemmän suurille yrityksille kuin PK-yrityksille, jotka ovat kuitenkin usein teknologisten innovaatioiden edelläkävijöitä ja työpaikkojen luojia. Suorat tuet keskittyvät myös usein fyysisiin investointeihin enemmän kuin aineettomiin investointeihin. työllisyystekijää. työpaikkojen luomiseen lue! Espanjassa on voimassa investointitukia koskevat lakisäännökset, kun taas Saksassa ja Isossa-Britanniassa niiden keskeisenä edellytyksenä on työllistävä vaikutus. Portugalissa ja vähemmässä määrin myös Italiassa investointeihin liittyvät tukijärjestelmät on sen sijaan kohdistettu yritysten kilpailukyvyn parantamiseen, joten työllistävä vaikutus näkyy vasta keskipitkällä aikavälillä. ii) Palvelut yrityksille: nämä muodostavat oleellisen osan tuottaja-alan tuesta. - luonteeltaan aineettomat toimenpiteet ja työllistävä vaikutus on laaja-alainen: ne tehostavat aineettoman pääoman jakautumista sekä parantavat paikallisten yritysten sisäistä kilpailukykyä jaotella seuraavasti: • tehokkuutta. Ne voidaan neuvonta- ja tukipalvelut, rahoituksen ohjausmekanismit mukaan luettuna; innovaatioita, laatua sekä tutkimusta ja teknistä kehitystä tärkeitä koskevat syrjäisillä ja harvaan asutetuilla alueilla. Näillä alueilla kyseiset tukipalvelut edellyttävät erityistä tiedottamista. jotka ovat erityisen tukipalvelut, • - työllistävä vaikutus vaikka niiden välitön jää yksityisten taloudellisten toimien tasolla melko rajoittuneeksi, kyseessä on kuitenkin usein ammattitaitoa vaativat työpaikat, joilla on suurta lisäarvoa ja merkittävää yleistä potentiaalia erityisesti yritysten perustamisen, ja tutkimuskeskusten ja yritysten välisen tiedonvaihdon lisäämisen kannalta. teknologioiden edistämisen uusien • • tukikehyksen teollisuuden alaohjelmassa painotetaan erityisesti uusien palvelujen Palvelut yrityksille Portugalin • tuottamista yrityksille. Tavoitteen 2 yhtenäiset ohjelma-asiakirjat Isossa-Britanniassa sisältävät erityisiä toimenpiteitä, jotka tähtäävät PK-yritysten strategisten ryhmien perustamiseen avainaloilla alueellisella tasolla painottaen pienten yritysten kehittämistä paikallisella tasolla. Innovaatioiden sekä tutkimuksen ja teknisen kehityksen tukea pidetään erityisen tärkeänä tavoitteen 6 osalta. Suomi keskittääkin noin 35 prosenttia ohjelmavaroistaan tälle alalle. Televiestintäjärjestelmien luominen maaseutualueille on myös mahdollistanut toimien aloittamisen syrjäisillä seuduilla ja avannut niille pääsyn osalliseksi tietyistä palveluista ja pätevyyden antavasta koulutuksesta (esimerkiksi teletuvat Isossa-Britanniassa). Esimerkkinä voidaan mainita, että eurooppalaisten yritys- ja innovaatiokeskusten yhteisöohjelma, joka tarjoaa integroitua tukea PK-yritysten perustajille, on sen aloittamisesta vuonna 1984 alkaen auttanut vakauttamaan 5 600 yritystä, jotka ovat luoneet 27 000 välitöntä työpaikkaa Unionin jäsenvaltioissa tiettyjen • c) Inhimillisten voimavarojen kehittäminen Tällä kehityksellä on moninaisia vaikutuksia kilpailukykyyn, kasvuun ja työllisyyteen. Ne on helpompi ymmärtää jos niitä tarkastelee kahdessa erillisessä ryhmässä: i) talouden tärkeämpää elvyttämiseen pyrkimyksessä tuottavuuteen johtavat fyysiset investoinnit inhimilliseen pääomaan koulutuksen alalla siinä määrin kuin tuottajajärjestelmä kykenee vastaanottamaan koulutettua työvoimaa. Näiden avulla lisätään inhimillisten voimavarojen tuottavuutta, mikä on ja entistä kasvuprosessin aloittamiseen. Pätevän työvoiman saatavuus mahdollistaa parempaan investoinnit ja helpottaa levittämään uutta tietoa ja tekniikkaa, joka puolestaan voi parantaa yritysten tehokkuutta ja talouksien kilpailukykyä kokonaisuudessaan. Tältä osin rakennerahastojen omaksuman lähestymistavan mukaisesti kehitetään tarjolla olevaan työhön soveltuvaa pätevyyttä perehdytys- ja työelämän ajan koulutusjärjestelmää nykyaikaistamalla jatkuvan koulutuksen mahdollisuuksia parantamalla. Rakennerahastot pyrkivät lisäksi inhimillisten voimavarojen parantamiseen tutkimuksen, sekä tieteen teknikoiden koulutuksella. Tästä tutkimuslaitosten potentiaalista on keskipitkällä ja pitkällä tähtäimellä apua uusien työpaikkojen luomisessa ja kansainvälisessä kilpailutilanteessa olevien työpaikkojen vahvistamisessa. teknologian aloilla erityisesti jatkokoulutuksella sekä koko johtajien ja ja ii) työn työllisyyden tarjontaan sekä tukitoimenpiteinä aktiiviset työmarkkinatoimenpiteet, jotka kohdistuvat koulutustoimen piteinä työn kysyntään. Tämän alan toimenpiteet auttavat työmarkkinoiden joustamattomuuden helpottamisessa kasvuprosessin vahvistamiseen pyrkivän makrotaloudellisen politiikan toimenpiteitä. Ne vaikuttavat myös suorasti työllistämisen tasolla helpottamalla vähiten koskevat koulutetun työllistämistä. Alhaisia kanssa tukitoimenpiteet palkkoja korottamisen samalla merkittävästi pätevyystason yhdessä väestön tukien mahdollistavat sen, että käytettävissä oleva työvoima voidaan hyödyntää mahdollisimman hyvin ja sosiaalinen koheesio paranee. Inhimilliset voimavarat • Kreikan tukikehyksessä osoitetaan merkittäviä varoja perehdyttämis- ja koulutusjärjestelmien kehittämiseen ja nykyaikaistamiseen. Luotu strategia sisältää seuraavat pääpiirteet: - tieteellisten aineiden keskiasteen koulutuksen osalta keskitytään opetussuunnitelmien mukauttamiseen, tietotekniikan opetuksen ja teknisten aloittamiseen; ammatillisen perehdyttämiskoulutuksessa ensiarvoiseen asemaan, ylemmän tason koulutuksessa päätavoitteena on yliopistojen hallinnon nykyaikaistaminen sekä yliopistojen ja talouselämän yhteyksien vahvistaminen. oppisopimusjärjestelmän edistämiseen koulutuksen uudelleen arviointi sekä ja • • • Inhimillisten voimavarojen koulutuksen avulla tapahtuvan hyödyntämisen osalta kahden ohjelman ("Tiedon perustat" ja "Ammatillinen koulutus ja työ") yhteydessä koulutetaan Portugalissa 31 200 palkansaajaa, joista 4 700 tutkimusalalle. Vastaavilla toimilla on huomattava merkitys tavoitteen 2 kohdealueisiin kuuluvilla teollisen rakennemuutoksen alueilla. Useissa jäsenvaltioissa omaksutussa kaupunkeja koskevassa politiikassa korostetaan erityisesti integraatiotukia. Tämän vuoksi Ranskassa tavoitteen 2 kohdealueisiin kuuluvilla alueilla rakenteellisilla toimilla tuetaan koulutus- ja työllistämislaitoksia, joiden tavoitteena on koota yhteen työllistämistä koskevat tiedotuspalvelut sekä työttömien koulutus- ja neuvontalaitokset. Ammatilliseen koulutukseen kului noin 11 prosenttia tavoitteen 5 b kokonaisrahoituksesta kaudella 1989-93 ja uudelle kaudelle osuudeksi arvioidaan 15 prosenttia; näin parannetaan maaseudun työväestön pätevyyttä ja mukautetaan sitä tietyillä alueilla uusien alojen kuten matkailun ja ympäristöalan tarpeisiin. B. Tavoitteiden mukaisesti eriytynyt vaikutus työllisyyteen Vaikutus työllisyyteen riippuu toimien intensiteetistä ja niiden yhdistelmästä, jotka vaihtelevat lähtötilanteen, rahastojen tavoitteiden ja jäsenvaltioiden mukaan. 70 1) kohdistuu noin joihin 1 kohdealueilla, Tavoitteen prosenttia rakennerahastojen toimista, työpaikkojen luomiseen pyritään pääasiassa henkeä kohden lasketun bruttokansantuotteen erojen vähentämiseen tähtäävää kasvua edistämällä. Tämä selittää toisaalta tuottaja-alan yleisen nykyaikaistamisen ja parantamisen korostamisen kilpailukyvyn parantamiseksi ja toisaalta useiden perusinfrastruktuureiden käyttövarojen korostamisen. Työllisyyden osalta tämän lähestymistavan pääkohtana on luoda taloudellinen pohja kestävälle kehitykselle, joka puolestaan luo työpaikkoja pitkällä tähtäimellä muun muassa innovaatiota tutkimusta koulutusta, vahvistamalla. perehdyttämistä, teknologista ja tämän tähtäimellä lähestymistavan vaikutus Lyhyellä työllisyyteen on epäselvempi, koska se luo lyhytaikaisia työpaikkoja rakennusmailla samalla kun se hävittää taloutta nykyaikaistamalla ja muuttamalla sen rakenteita. Lisäksi on tärkeää ottaa tähtäävän aktiivisen työllistämisen helpottamiseen huomioon työmarkkinapolitiikan osuus. työpaikkoja maataloudessa ja perinteisillä aloilla työvoiman Tavoite 1 Irlannin tukikehyksen kehitysstrategian perustana on talouden näkyvien alojen vahvistaminen. Näiden alojen vahvistaminen parantaa pitkällä aikavälillä niiden kilpailukykyä ja tuotantokykyä ja siten työllisyystilannetta. Maatalouteen ja elintarviketeollisuuteen, maan merkittävimpään työllistäjään, kohdistetuilla toimilla pyritään säilyttämään työpaikat ja parantamaan tuottavuutta tuotantotasolla sekä lisäämään työpaikkojen määrää jalostusalan ja kaupan pitämisen alan alkutuotannon asteella. Portugalin osalta talouden kehitys johtaa aktiivisen maataloustyöväestön osuuden vähenemiseen 16,7 prosentista vuonna 1991 alle 10 prosenttiin vuonna 1999. Rakennerahastoista osarahoitettavien ohjelmien tavoitteena on muun muassa vähentää tämän rakennemuutoksen epäsuotuisia vaikutuksia työllisyyteen. Saman suuntaisesti, kaavoitusministenön mukaan, vaikka vuosien 1989 ja 1993 välillä luotiinkin 80 000 työpaikkaa tukikehyksen suorasta vaikutuksesta, työllisyystilanne yleisesti pysyi jakson lopulla vakaana, mistä voi päätellä rakennemuutoksen kohteena olevilla aloilla menetetyn vastaava määrä työpaikkoja. 2) etusijalle asetetaan Tavoitteen 2 kohdealueilla, jotka määritetään pääasiallisesti työllisyystilanteen perusteella, teollisuusrakenteiden monipuolistaminen ja elvyttäminen pyrkimällä mahdollisimman välittömään työllistävään vaikutukseen. Näihin alueisiin kuuluu lisäksi pienet, toisiaan muistuttavat, tavoitteen 1 kohdealueiksi kelpuutettavat teollisuusalueet Isossa- Britanniassa (Merseyside), Belgiassa (Hainaut) ja Ranskassa (Nord-Pas-de- Calais). taantuvien Käytetyt keinot keskittyvät voimavarojen kehittämiseen vaikutukseen. siis tuottaja-alan tukemiseen, ja mahdollisimman välittömään inhimillisten työllistävään Tuottaja-alan tukien osalta suurimmassa osassa yhtenäisiä ohjelma-asiakirjoja asetetaan etusijalle paikallisten yritysten perustaminen ja jo olemassa oleville yrityksille annettavat investointituet työpaikkojen luomiseen. Näin lisätään myös välillisten yritysympäristön parantamiseen tukien osuutta verrattuna suoriin investointitukiin. tarkoitettujen tuki on edellisen ohjelmakauden 10 prosentin osuudesta Tavoite 2 Tuottaja-alan tukien uudelleen kohdistamisen suuntaus on erityisen selkeä Ison-Britannian ohjelmissa, joissa kasvanut 30 prosenttiin PK-yritysten lisääntynyt. kokonaistoimistä Vastaavanlainen, vaikkakaan ei yhtä selkeä, suuntaus on havaittavissa Saksassa (erityisesti Sarren ja Nordrhein-Westfalenin alueiden yhtenäiset ohjelma-asiakirjat) ja Ranskassa (Lorrainen alueen yhtenäinen ohjelma-asiakirja, tukitoimenpiteitä suurimmassa osassa yhtenäisiä ohjelma-asiakirjoja). tällä ohjelmakaudella. Lisäksi yksityissektorilta saatu osarahoitus on ja yritysten syntyä edistäviä jossa painotetaan innovaatiotukia voimavarojen Inhimillisten tuotantoperusteiden ja parantamiseen. Tämän monipuolistamista teknologioiden soveltamisesta johtuviin tuotantotarpeiden muutoksiin. erityisesti hallinnon talouselämän työvoiman mukautuminen uusien tähtäävät PK-yritysten, ja mahdollistettava lähestymistavan on tuettava alueen kehittämistoimet erityisesti yritysten, Edellä mainittuun seikkaan liittyen on yleisesti mainittava tuottaja-alan rahoituksen huomattava vähentyminen mukaan epäilemättä vaikutuksen osalta. infrastruktuurien infrastruktuurit (myös lukien) verrattuna edelliseen ohjelmakauteen. Tämä parantaa työllistävän kustannuksiin tehokkuutta ohjelmien nähden 3. Tavoitteiden 5 ja 6 osalta ongelmana on pääasiassa toiminnan, työpaikkojen ja väestön säilyttäminen maaseudulla, jolle on usein tyypillistä talouselämän monipuolistamista edellyttävät harvasti asutetut alueet sekä kalastusala. Maatalouden rakenteiden nykyaikaistamiseen pyrkivän tavoitteen 5 a osalta on muistettava, että sitä koskevia säännöksiä sovelletaan kaikkialla Euroopan unionin alueella. Kyseiset säännökset on vastikään mukautettu vastaamaan rakennerahastoja koskevia uusia säännöksiä. Tämä mukautus parantaa tavoitteen 5 a yhteyksiä alueellisiin tavoitteisiin (erityisesti yhteensovittaminen tavoitteen 1 kanssa) ja uusien tekijöiden kuten ympäristötekijöiden ja maataloustoiminnan monipuolistamisen huomioon ottamista. Vuosittain noin 15 000 nuorta viljelijää perustaa maatilan tämän tyyppisten maatilan investointitukien turvin. Lisäksi tuetaan vuosittain noin 33 000 maatilan tuotantoedellytysten ja työtapojen parantamista ja nykyaikaistamista; näin mahdollistetaan perheenjäsenten parempi työllistäminen, ja ehkäistään nuorten poismuutto alueelta. luodaan uusia työpaikkoja Epäsuotuisten alueiden tuet ovat myös merkittäviä sillä ne turvaavat yli miljoonan maatilan, jotka kattavat noin 56 prosenttia Euroopan unionin alueesta, riittävän toimeentulon ja ehkäisevät siten osaltaan väestön poismuuttoa maaseudulta. aloilla, Elintarviketeollisuusala on työllistäjänä maatalousalaa merkittävämpi ja uusiin tietyillä kulutushyödykkeisiin lisätä liittyvillä aloilla, voidaan maatalous- ja metsätaloustuotteiden parantamiseen ja jalostamiseen suunnatuilla investoinneilla. uusiin markkinoihin työpaikkoja erityisesti ja - Tavoitteeseen 5 a liittyvän kalastuksen osalta KOR:n tehtävänä on pyyntiponnistuksia liiallisen vähentää toisaalta hyväksikäytön välttämiseksi toisaalta vahvistaa merkittävästä ja rakennemuutoksesta kärsivää alaa. luonnonvarojen toimiin liittyy auttamattomasti Ensinnä mainittuihin työpaikkojen väheneminen. Niiden vaikutuksia voidaan kuitenkin helpottaa Euroopan unionin kyväksymillä liitännäistoimenpiteillä: kansallisten varhaiseläke järjestelmien tukeminen ja nuorempien kalastajien kiinteät yksittäiset luopumispalkkiot. Jäljempänä mainitut toimet sen sijaan vaikuttanevat myönteisesti vaikkakin niiden pääasiallinen tarkoitus on eurooppalaisen kalastuksen kilpailukyvyn vahvistaminen. työllisyystilanteeseen, Tavoite 5 a (kalastusl Esimerkiksi kalastustuotteiden jalostusalalla KOR voisi luoda vuoteen 1999 mennessä 750 uutta työpaikkaa Italiassa ja 1 100 uutta työpaikkaa Saksassa, mutta sen päätehtävänä on kuitenkin säilyttää alan kriisin vuoksi uhatut jo olemassa olevat työpaikat. Samaa voidaan sanoa vesiviljelyalasta (1 300 työpaikkaa suunnitteilla Irlannissa) sekä laivaston ja satamien nykyaikaistamiseen tarkoitetuista investoinneista. Joka tapauksessa työpaikkojen säilyttäminen ja luominen liittyvät tuottaja-alan tukemiseen. Yhteisöaloite PESCA sen sijaan keskittyy rannikkoalueiden inhimillisiin voimavaroihin ja työllistämiseen, koska näin voidaan säilyttää kyseisten alueiden toimintoja kalastusalalla tai muilla aloilla. Yhteisöaloitteella voidaan rahoittaa yritysten monipuolistamiseen sekä kalastajien ammatinvaihtoon tai vesiviljelyn aloille) tähtääviä toimia. Toisaalta PESCA:n avulla voidaan rahoittaa joko ammatillista pätevyyttä parantavia kursseja tai merikalastajien yleiskoulutusta. (esimerkiksi matkailun _^ Tavoitteeseen 5 b liittyvät työllistämistoimet on keskitetty toiminnan monipuolistamiseen. Varsinaisen maataloustuotannon osalta tällä on tähdätty työpaikkojen säilyttämiseen erityisesti hyödyntämällä tuotteita paremmin alueellisesti, mutta muilla toimilla ja aloilla kuten erityisesti matkailun, PK-yritysten, palvelujen ja viimeksi ympäristöalalla on luotu eniten työpaikkoja. Maatilamatkailu on usein osoittautunut erittäin tärkeäksi sen nopean kasvun tuotua mukanaan erilaisia liitännäistoimia. Tavoite 5 b • • Tavoitteeseen 5 b liittyvät ympäristöalan tuet ovat melko uusia. Ne ovat kohdistuneet erityisesti maatalouden ja elintarviketeollisuuden saasteiden vähentämiseen (puhdistuslaitosten perustaminen Trentoon, Italiaan), Limousinen alueen (Ranska) noin sadan kunnan vesien puhdistamiseen, luonnonmukaisen viljelyn kehittämiseen Bretagnessa (Ranska) ja metsäalueiden suunnitteluun Cantabriessa (Espanja). Ympäristönsuojeluun liittyy nykyisin yhä enemmän myös suojeltujen alueiden taloudellinen hyödyntäminen. Noin 20 alueen arviointi paljasti noin 1 270 ympäristöön liittyvää aloitetta, jotka olivat mahdollistaneet useiden työpaikkojen luomisen. Kylien kunnostus ja kehittäminen on myös ollut lähtökohtana useille investoinneille, joilla on tähän mennessä ollut vaikutuksia huomattavasti lisäävä merkitys erityisesti rakennusalalla ja Saksan uusissa osavaltioissa. Kuten Ranskan esimerkistä voidaan nähdä, matkailualan tuki on merkittävä osa tavoitteen 5 h kohdealueiden monipuolistamista. Rakennerahastojen osarahoittamiin matkailutoimiin ovat nopeasti liittyneet myös "luontomatkailu" (Mont-St-Michelin hiekkasärkän ylitys), patikointi ja seikkailut (Stevensonin polku). Samaa voidaan sanoa myös tavoitteesta 6, joskin sen ohjelmat ovat uusia. Koska kyseessä on tavoitteen 5 b kohdealueita vielä harvempaan sekä uudet asutetut alueet, tiedonvälitysja viestintäteknologiat ovat merkittävä osa talouden monipuolistamista. tekninen kehitystyö tutkimus- ja 10 4) Koska tavoitteisiin 3 ja 4 liittyvät toimenpiteet ovat selkeimmin työmarkkinoille suunnattuja ja niiden päätavoitteena on kysynnän ja tarjonnan tasapainottaminen liittyvät myös täyttämällä, ne vapaina olevia välittömimmin työllistämiseen. Näihin tavoitteisiin liittyviä tukia on käytössä kaikkialla Euroopan unionin alueella. luonnollisesti työpaikkoja Tällä hetkellä noin kahdeksan prosenttia rahastojen toimista liittyy tavoitteeseen 3. Niiden tarkoituksena on nuorten (36 %), pitkäaikaistyöttömien (40 %) ja syrjäytymisvaarassa olevien henkilöiden (16 %) yhteiskuntaan integroitumisen edistäminen ja lisäksi niihin kuuluu sukupuolten väliseen tasa-arvoon (5 %) liittyviä erityistoimia. Tavpite 3 Tavoitteeseen 3 liittyvillä toimilla pyritään kansallisen työllisyyspolitiikan kehittämiseen/vahvistamiseen alueelliset ja paikalliset tarpeet huomioon ottaen. Tämän vuoksi Saksan uusissa osavaltioissa rakenteellisia toimia täydentävästi. lain" nojalla Osarahoitetuista toimenpiteistä arvioidaan hyötyvän noin 400 000 henkilön. toteutetaan "työllisyyden säilyttämistä koskevan tehtyjä aloitteita Espanjassa rakenteelliset toimet on nuorten erittäin korkea työttömyysaste huomioon ottaen kohdistettu keskitetysti tämän väestönosan työelämään integroitumisen edistämiseen. Yhteisön tuki vahvistaa kansallisia pyrkimyksiä, lisääminen YOUTHSTART-yhteisöaloitteen tavoitteiden mukaisesti. 16-18-vuotiaiden kokopäivätoimisen tavoitteena opiskelun joiden on Rakennerahastojen toimista noin kaksi prosenttia liittyy tavoitteeseen 4 ja niillä pyritään teollisten muutosten edellyttämään työntekijöiden sopeuttamiseen. Tavoite 4 Ranskassa tavoitteeseen 4 liittyvät toimet on pääasiallisesti kohdistettu vähiten koulutetuille palkansaajille, joita teollisuuden muutokset eniten koskevat. Ehkäisevien toimien yhteydessä voidaan tukea myös eri alahaarojen näkymien tiettyjä alueellisten työllisyyden ja koulutuksen tarkkailulaitosten tehtäviä. Lisäksi on arvioitu, että tavoitteeseen 4 liittyvien toimien kohteena olevista palkansaajista on vähintään 70 prosenttia oltava yrityksistä, jotka työllistävät alle 500 henkilöä, painopisteen ollessa alle 250 henkilöä työllistävissä yrityksissä. tutkimusta, yritysten neuvonta- ja ennustepalveluja sekä Tanskan osalta päätavoitteena on PK-yritysten työntekijöiden jatkokoulutuksen saatavuuden parantamisessa työn kierron edistämiseksi. Tavoitteisiin 3 ja 4 liittyen toteutettavien toimien vaikutusta työllisyyteen voidaan arvioida ainoastaan tapaus kerrallaan soveltuvilla menetelmillä. Kauden 1994-1999 aikana voidaan kuitenkin olettaa osarahoitettavien toimien koskevan noin 11 miljoonaa henkilöä. Yleisesti ottaen tavoitteisiin 3 ja 4 liittyvät rakennerahastojen toimet toteutetaan joukkotyöttömyyden ja pitkäaikaistyöttömyyden lisääntymisen sekä työmarkkinoiden heikoimmin koulutettuihin kohdistuvan talouden rakennemuutoksen nopeutumisesta aiheutuneissa epäsuotuisissa olosuhteissa. Tässä vaikeassa tilanteessa rakenteelliset toimet osoittautuvat erityisen hyödyllisiksi. Samanaikaisesti lyhyelle ja keskipitkälle aikavälille suunnitellut osarahoitetut ohjelmat vahvistavat kasvun ja työpaikkojen luomisen välistä yhteyttä ja vähentävät siten vaikeimmassa asemassa oleviin ryhmiin kohdistuvaa painetta. Vaatimattomista varoista huolimatta ne voivat myös toimia 11 kansallisen politiikan vaikutuksia lisäävästi. Aktiivisesta politiikasta tulee näin tulojen turvaamiseen perustuvaa passiivista politiikkaa tehostetumpaa ja hyväksi havaitut käytännöt ja toimien yhteydessä verkostojen välityksellä. luotujen kumppanuuksien laajemmin leviävät Liitteessä 3 olevissa, pääkohdat osoittavissa taulukoissa havainnollistetaan edellä mainittua kehitystä esittämällä jäsenvaltioittain kullekin rakenteellisen tuen pääluokalle myönnetty rahoitus kaikkien tavoitteiden osalta. C. Vaikutuksen määrällinen ilmaiseminen Kumppanuus-periaatteella tehty rakenteellisten toimien toimintasuunnitelma kaudelle 1994-1999 kuvastaa työllisyyden edistämisestä kannettavaa suurta huolta koko unionin alueella. Toimintasuunnitelman epäselkeiden ja enimmäkseen välillisten vaikutusten välityksellä paljastuvat myös työllistämisen määrällisesti tavoitteisiin sitoutumisen luontaiset ongelmat. ilmaistaviin 1) Ohjelmiin sisältyy usein työllisyyteen liittyviä tietoja, jotka osoittavat, erityisesti tuen kohteena olevien alueiden osalta, tämän alan kansallisten ja alueellisten vastuuhenkilöiden huolestuneisuuden asteen. Käytettävissä olevat tiedot kertovat kuitenkin enemmän sekä työpaikkojen säilyttämistä koskevien tavoitteiden määrittämisen että työllistävän vaikutuksen arvioinnin vaikeuksista kuin odotettavissa olevasta kokonaisvaikutuksesta. Tämä johtuu toimien työllistävän vaikutuksen laskutapaa koskevan yksimielisyyden puutteesta joko menetelmällisellä tai toiminnallisella tasolla. Tämän vuoksi esimerkiksi tähtäävän toimenpiteen vaikutukseksi voidaan arvioida 30 työpaikkaa miljoonan ecun investointia kohden, kun taas alueella B saman menetelmän vaikutukseksi arvioidaan 300 työpaikkaa miljoonan ecun investointia kohden. teollisuusalueiden peruskorjaukseen alueella A tehokkuuteen vaan liity mitenkään kunkin ohjelman Ero ei välttämättä ennemminkin huomioon otettuihin erilaisiin työpaikkoihin. Jossakin tapauksessa otetaan esimerkiksi huomioon ainoastaan työmaalla tehtäviin töihin liittyvät työpaikat, kun taas toisessa kyseisiä väliaikaisia työpaikkoja ei oteta huomioon, luomat mutta kaikki nykyaikaistettavalle alueelle asettautuvien yritysten työpaikat sen sijaan otetaan huomioon. Tämän vuoksi on tärkeää ottaa huomioon eri mekanismit, joilla rakennerahastot voivat toisaalta luoda työpaikkoja ja toisaalta kokonaisvaikutuksen ali- tai yliarvioinnin mahdollisuus tarpeen kehittää työpaikkojen luomista koskevat arviointimenetelmät). Edellä mainituissa esimerkkitapauksissa työpaikkoja voidaan luoda seuraavasti: välittömästi - siihen työpaikat: muun muassa liitännäiset tulevaisuudessa on liittyvät liittyvät tietyöt (siksi ja rakennustöihin peruskorjaustyömaa, koulutusohjelmat; 12 rakennustöiden tulokseen välittömästi liittyvät työpaikat: rakenteellisen toimen yhteydessä osarahoitetun uuden välineistön käyttöhenkilökunta, paikalle palkattava henkilökunta, jos kysymyksessä on turistinähtävyys; seikoista tai muista välilliset rakenteellisesta syntyneet voimavarojen pätevyyden paranemisen johdosta perustetut yritykset. työpaikat: muun muassa johtuvan ostovoiman kasvun perusteella inhimillisten tuotantoympäristön työpaikat toimesta johtuvat sekä ja Erityisesti välillisten vaikutusten laskenta on vaikeaa, koska se edellyttää vaikutusten rakennerahastoihin tunnistamista. työllisyystekijöiden liittymättömien Edellä mainituista syistä ja yhteisten menetelmien puuttuessa, käytössä olevat tiedot ovat vaikeasti vertailtavia ja siten synteettiseen käsittelyyn melko huonosti sopivia. Tavoitteiden 2 ja 5 b yhtenäisissä ohjelma-asiakirjoissa arvioidaan kauden aikana luotavan tavoitteen 2 osalta 650 000 ja tavoitteen 5 b osalta 518 000 työpaikkaa. Tietoihin on kuitenkin suhtauduttava erittäin varauksellisesti työpaikkojen suhteellisen huomattavien siirtymien tai passiivisuuden vuoksi. 2) Vastauksena näihin ongelmiin komissio on käynnistänyt tutkimussarjan, jolla pyritään nopeasti parantamaan toimien työllistävien vaikutusten ymmärtämistä ja laskemista. I, P), EL, IRL, unionin merkittävät Erityisesti niissä jäsenvaltioissa, joihin kuuluu paljon tavoitteen 1 kohdealueita rakenteellisten määrärahasiirtojen (E, makrotaloudellisesti suoraan heijastuvat työllisyystilanteeseen. Jäsenvaltioissa, jotka kuuluvat kokonaan tai joista suuria alueita kuuluu tavoitteen 1 kohdealueisiin, on voitu tehdä ylhäältä alaspäin suuntautuvia analyyseja, jotka perustuvat makrotaloudellisiin suhteisiin. Vaikka tekniikoilla onkin erityisesti niiden perustana olevien yhteyksien näillä rajoituksia, niiden avulla voidaan karkeasti staattisesta luonteesta johtuvia arvioida rakenteellisten toimien kokonaisvaikutusta tuloihin ja työllisyyteen. vaikutukset Riippumattomissa analyyseissa kauden 1994-1999 osalta arvioidaan, että yhteisön tukikehysten täytäntöönpano synnyttää noin 1,2 miljoonaa työpaikkaa (4,1 prosenttia aktiivisesta työväestöstä) kaikilla tavoitteen 1 kohdealueilla. Esimerkiksi Portugalin osalta vastaava luku on 190 000 työpaikkaa, Espanjan osalta 220 000, Kreikan osalta 260 000 ja Saksan uusien osavaltioiden osalta 160 000 työpaikkaa. Kyseiset työpaikat ovat kuitenkin vain osittain uusia työpaikkoja, mikä selittää erotuksen jäsenvaltioiden tekemistä arvioista. Näiden arvioiden etuna on kuitenkin se, että niiden avulla voidaan yhtenäisesti ja vertailukelpoisesti arvioida yhteisön tuen vaikutusta kyseisissä jäsenvaltioissa työllistettyyn työvoimaan. 13 tehdä ehdotuksia erityisesti Nykyistä ohjelmakautta arvioitaessa voidaan seurantakomiteoita eurooppalaisesta koskevista parannuksista komission työllisyysstrategiasta antaman tiedonannon mukaisesti. Parannukset koskevat niin toimien sisällön kuin niiden menettelyjen mukauttamista aiemmin sovittuja suuntaviivoja noudattaen. Tämän vuoksi niissä käytetään kaikkia mahdollisia toimenpiteitä uudistukset vaikutus, sisäiset jne. ) sekä kiinnitetään huomiota seurantakomitean vastuualueen rajoissa, makrotaloudellisten vaikutusten ja niiden tosiasiallisten vaikutusalueiden välisiin yhteyksiin. (" deflator inen" ohjelmien II. MAHDOLLISET MUKAUTUKSET: TEHDÄ ENEMMÄN TYÖLLI SYYDEN PARANTAMISEKSI NYKYISEN TOIMINTASUUNNITELMAN RAJOISSA JA TEHDÄ SE PAREMMIN Rakennerahastojen tehtävänä on tukea unionin taloudellista ja sosiaalista koheesiota. Ensisijaisena tehtävänä on varmistaa edellytykset voimakkaalle ja kestävälle kasvulle, joka ottaa huomioon kansainvälisen kilpailun kiristymisen sekä teknologisten muutosten vauhdin. Vaikka kasvu onkin oleellista, se ei kuitenkaan sinällään ole ratkaisu työllisyysongelmaan. Samanaikaisesti olisi pyrittävä lisäämään kasvun työllistävää vaikutusta. Nykyinen työelämään osallistumisen alhaisina osuuksina ja korkeina työttömyyslukuina heijastuva suuntaus työn jakamiseen ei ole hyväksyttävää vaan se on korvattava työvoiman kokopäivätoimisen työskentelyn mahdollistavilla ja talouden kaikki voimavarat hyödyntävillä käytännöillä. Tällainen lähestymistapa edellyttää myös aktiivisempaa suurempaa työllisyyspolitiikkaa. solidaarisuutta taloudellista sosiaalista sekä ja Tavoitteena on siis työskennellä nykyisen toimintasuunnitelman asettamissa rajoissa ja etsiä sellaiset sovellutukset, jotka lisäävät kasvua ja sen työllistävää vaikutusta. Tämän vuoksi olisi hyödynnettävä nykyisen toimintasuunnitelman rajoissa käytettävissä olevia toimenpiteitä ja joustavuutta seuraavien tavoitteiden saavuttamiseksi: A. Kestävän kehityksen edellytysten varmistaminen pitkällä aikavälillä I) tullut merkittävä taloudellisen kasvun huomiota. Rakennerahastojen Ensinnäkin on valvolliivii, elia aiiitvllnmim invrstninlriliin, joishi mi list- lähde, kiinnitetään asiassa riittävästi tutkimuksen edistäminen, uutta luovien yritysten kehittäminen ja organisointi sekä inhimillisen pääoman kehitys koulutuksen ja perehdyttämisen avulla ovat välttämättömiä uusien teknologioiden ja tuotantotapojen kehittämisessä ja levittämisessä. korostamat 14 a) pääomaan inhimilliseen Investoinnit aineettomien investointien oleellinen osa, minkä vuoksi niille olisi annettava ensisijainen asema3. Tämä tuodaan esille myös komission tietoyhteiskuntaa koskevassa Valkoisessa kirjassa, erityisesti sen "oppivan alueen" käsitteessä. Nykytilanteessa olisi erityisesti korostettava seuraavia ensisijaisia tavoitteita: ovat tarjonnan lisääminen kaikkien nuorten koulutukseen tai varmistamiseksi. työhön Rakennerahastojen olisi merkittävästi osallistuttava tähän erityisesti Unionin epäsuotuisimmilla alueilla; perehdyttämiseen pääsyn koko työelämän ajan kestävän integroidun koulutus- ja perehdyttämisjärjestelmän edistäminen; ja Tämä teknisistä muutoksista edellyttämä mukauttaminen. johtuvien taloudellisista koulutuksen/perehdyttämisen tarpeiden sisällön edellyttää opetussuunnitelmien mukauttamista, koulun ja työelämän välisten suhteiden luomista (oppisopimus, yrityshengen kehittämisen kannustaminen. ) sekä yritysten järjestämän koulutuksen kannustamista; koulutuksen/perehdyttämisen investointien tuottavuuden takaavien rakenteiden luominen. yksityisten investointien lisääminen julkisten näiden ja ja - - - b) toimien yhteydessä myös yrityksille ja Edellä mainittujen erityisesti PK-yrityksille suunnattujen palvelujen tehostaminen toimien suotavalta. Rakenteellisten vaikuttaa yhteydessä osarahoitetut kansalliset tukijärjestelmät olisi ja alueelliset tuotantojärjestelyiltään kohdistettava selkeämmin PK-yritysten, erittäin joustavan yritysluokan, laadukkaiden palvelujen kysynnän tukemiseen. Merkittävämpää on pyrkimys kyseisten palvelujen ja tarjonnan tukemisen integroimiseen. Vaikka alueilla on erityisesti viimeisen kymmenen vuoden aikana syntynyt useita PK-yritysten palvelurakenteita, jotka ovat paikallistasolla johtaneet lukuisten suhteellisen erikoistuneiden, keskenänsä kilpailevien yritysten syntyyn, yritysjohtajilla on edelleen vaikeuksia saada yleisluontoisia neuvontapalveluja, jotka sitten yrityksen tarpeiden mukaan johtaisivat erikoistuneiden on palvelujen hyödyntämiseen. Tämän vuoksi komissio käynnistänyt useita pilottihankkeita, joiden tarkoituksena on Tämä lähestymistapa tuodaan säännönmukaisesti esiin komission kasvua, kikpailukykyä ja työllisyyttä, sosiaalipolitiikkaa ja koulutusyhteiskuntaa koskevissa Valkoisissa kirjoissa. 15 tasolla avustaa alueellisella ja PK-yritysten teknologiaa koskevan tukistrategian laatimisessa (Alueelliset uutta luovat strategiat, "RIS - Regional Innovation Strategies"). innovaatioita samalla kuitenkin Kyseiseen strategiaan liittyy tukipalvelujen tarjonnan analysointi, sen vertailu ja mukauttaminen PK-yritysten erilaisten tarpeiden yleisölle mukaan, tarkoitettujen ja alueellisella tasolla verkostoituneiden palvelujen (kehittämislaitokset, keskittämistä yhteen innovaatiokeskukset, kauppakamarit, eurooppalaiset yritys- ja Info (Euro teknologiakeskukset, Centres). tietokeskukseen lähteeseen korostaen laajalle jne. ) tai Lisäksi näiden palvelujen neuvontaa ei yleensä ole yhdistetty taloudelliseen näkökulmaan, mikä vähentää huomattavasti niiden tehokkuutta. PK-yritysten pääomittamisen aliarvioiminen on eräs seikka, josta aiheutuu suurin osa niiden jatkuvuutta, kehittämistä ja kansainvälistymistä koskevista ongelmista. rahoituspalvelujen Komissio suosittelee siis järjestelmällistä integroimista (erityisesti alkupääoman ja riskipääoman sekä osalta). Myös muiden kansainvälinen markkinointi on PK-yritysten kehityksen kannalta tärkeä tekijä. ohjausvälineiden rahoituksen 2) Teknologisen innovaation tukitoimenpiteet on myös otettava huomioon. Näihin liittyen on valmisteilla yhteisöohjelmien sarja ja komission 20. 12. 1995 hyväksymää Vihreää kiejaa koskevat keskustelut on aloitettu. Tietoyhteiskunnan haasteeseen on vastattava pontevasti. Teknologian kehitystä olisi alueellisella tasolla ennakoitava aktiivisemmin. Telemaattiset palvelut ja sovellutukset tarjoavat nykyisin mahdollisuuden täyttää nopeasti ja laadukkaasti niin yksityisten henkilöiden (telelääkintä, koulutus, kauppa, varaukset jne. ) kuin työelämän palveluksessa olevien (etätyö), yritysten ja paikallisjärjestöjen yksilöidyt palvelutarpeet halvemmalla hinnalla. teknologiset sovellutukset ovat jos niitä käytetään aikaisemmin työllisyystilanteen kannalta Nämä ristiriitaisia tehtyjen työtehtävien rationalisoimiseen ja automatisoimiseen. Joka tapauksessa ne kuuluvat kiistattomasti nykypäivään, minkä vuoksi niiden tukitoimet olisi järjestettävä ajoissa. Onnistuneilla tukitoimilla uusi teknologia luo myös uusia mahdollisuuksia: ihmistyönä 16 eniten kehityksessä jälkeenjääneiden alueiden (tavoitteet 1 ja 5 b) ja syrjäisimpien alueiden (tavoite 6) avoimuuden lisäämiseen sekä laajentamiseen näille alueille: markkinoiden esimerkiksi etätyön laajat mahdollisuudet ja lääketieteellisten telediagnoosien mahdollistama laadullinen parannus; tietotaidon ja koulutuksen räätälöimiseen ja sen saatavuuden parantamiseen erityisesti tavoitteiden 2, 3 ja 4 kohdealueilla: tiedon jatkuva päivittäminen tarpeiden mukainen ohjelmien soveltaminen ovat suuria etuja nopeasti muuttuvassa maailmassa; tiettyjen ja vapaa-ajan lisäämiseen yleensä: uusiin teknologioihin liittyvä tuottavuuden kasvu johtaa lopulta työtuntien vähenemiseen, mikä on ainoastaan hyvä asia palvelualojen uusien työpaikkojen kannalta. Edellä mainittu kuvaa vähän aikaa sitten IRlS-aloitteen yhteydessä käynnistettyjä koleilevia liitännäistoimia sekä EAKR:n 10 artiklan ja ESR:n 6 artiklan mukaisia pilottihankkeita. tietoyhteiskuntaan yhteisön liittyviä Tietoteknologia Tietyt toimintasuunnitelmiin sisältyvät kokemukset ja suuntaviivat ansaitsevat tulla mainituiksi: sihteerien teletyöskentelyn kehittäminen Limousinessa ja Aquitainessa (Ranska) sekä uusien työ- ja koulutustapojen käyttöönotto laajemmassa mittakaavassa Ruotsissa ja Suomessa rakennerahastojen tuella. Ison-Britannian "tietoon perustuvaan industries") sekä matkailun, kulttuurin ja mediateollisuuden integroimiseen perustuvat ohjelmat näyttävät esimerkkiä, samoin kuin PK- ("regional yritysten excellence") saavuttamiseksi Ranskassa. "alueellisen erinomaisuuden" teknologiseen kehitykseen ("knowledge-based teollisuuteen" tutkimukseen tuki ja B. Työllisyyden kasvun merkityksen vahvistaminen Tavoitteena on saavuttaa toimintavaraa kasvun ja työllisyyden välillä; tällä hetkellä rajoituksena ovat keskipitkän aikavälin kilpailuedellytykset. Tämän vuoksi olisi kiinnitettävä erityistä huomiota seuraaviin seikkoihin: 1) Työllisyystekijät infrastruktuurien rahoituksen ja tuottavien investointien yhteydessä (tätä perustetta on erityisesti painotettava kehittyneimpien alueiden kohdalla). a) Yleisesti: - ja hankkeiden toteuttamistasolla valintaperusteet eivät aina ole tyydyttäviä, koska niiden investoinnin seurauksena myönnetään tarkoitettua kokonaiskustannusten alentamiseen menetelmät 17 eriyttämätöntä tukea. Vaikka tilanne tältä osin onkin yleisesti parantunut viime kauteen verrattuna, tuet voisivat olla valikoivampia ja niiden tulisi kohdistua enemmän toimiin, jotka näyttävät luovan eniten työpaikkoja. Lisäksi näiden voitaisiin yksinkertaistaa ja nopeuttaa erityisesti PK-yritysten osalta. myöntämismenettelyjä tukien laatuanalyysissä. Se perustuu kahteen päätekijään: Hankkeiden, valintaperusteet Isossa-Britanniassa käytössä oleva pisteytysjärjestelmä on yksi hyvä esimerkki tehokkaasta apumenetelmästä tukien tietyt perusvaatimukset ja toisaalta käytetään hyväksi erityisperusteita, joiden avulla voidaan arvioida hankkeen laatu suhteessa vastaavaan toimenpiteeseen. Työllistävä vaikutus on eräs perusvaatimuksista eli hanke, joka ei luo työpaikkoja (nettomääräisesti), ei todennäköisesti tule valituksi. Toimenpidetasolla perusteet pohjautuvat kyseistä toimea vastaaviin yksikköhinnan osoittimiin, kustannukset luotua työpaikkaa kohden mukaan lukien. Tukijärjestelmällä rahoitetaan ainoastaan tehokkaimpia eli parhaimman kustannusten ja työllistävyyden välisen suhteen sisältäviä hankkeita. toisaalta hankkeiden on täytettävä Samansuuntaisesti tietyt tavoitteen 5 b kohdealueiden seurantakomiteat, kuten esimerkiksi Provence-Alpes-Côte d'Azur alueen seurantakomitea Ranskassa, ovat luomisen hankkeiden valintaperusteisiin. liittäneet uusien työpaikkojen - soveltuvampia arviointimenetelmiä, olisi kehitettävä parempia ja alueiden erilaisuus huomioon ottaen jotka mahdollistavat paremman kuvan saamisen työpaikkojen koskevista määrällisistä luomista tavoitteista. Toiminnalliseen seurantaan voidaan laatia välineitä jatkuvaa vaikutusten väliarviointia varten, kiinnittäen erityistä huomiota eniten uusia työpaikkoja luoviin keskeisiin toimenpiteisiin. säilyttämistä ja b) koskevia ja töitä työllistävien investointitukia on Infrastruktuureita kerrannaisvaikutusten tehostettava paikallisesti maksimoimiseksi. Laaja-alaisista infrastruktuureista syntyvillä työpaikoilla on kaksi rajoitusta: ne ovat luonteeltaan väliaikaisia tulevalla ja työvoimalla. täyttää alueen ulkopuolelta työpaikat voidaan olisi jotka toimilla, vastattava Tilanteeseen edellyttävät suurhankkeiden toteuttamiseen osallistuvien henkilöiden ja niiden työnjohtajien läheistä yhteistyötä kyseisten työmaiden tarjoamien paikallisesti työllistävien kerrannaisvaikutusten maksimoimiseksi. työosuuksien Nämä toimet olisi jakamisen jälkeen, niin että niillä ei olisi vaikutusta sopimusten laatimiseen Samaa lähestymistapaa voidaan käyttää paikallisiin yrityksiin ottaen alihankkijoiden huomioon markkinaosuudet komission PK-yritysten julkisille markkinoille pääsyn helpottamista koskevien suuntaviivojen mukaisesti. tietenkin toteutettava vasta (katso kehystetty jäljempänä). erilaiset liittyvät työhön teksti Lisäksi olisi kiinnitettävä erityistä huomiota mahdollisuuteen tehdä luoduista paikallisista työpaikoista ja markkinoista pysyviä (katso kehystetty teksti jäljempänä). Samoja periaatteita ja paikallisten PK-yritysten kehittäminen) voidaan soveltaa laaja- alaisiin tuottaviin investointeihin. (työntekijöiden kohdistettu koulutus Infrastruktuurien tukeminen Infrastruktuurien synnyttämät työpaikat ovat rakennustöihin liittyvinä luonteeltaan väliaikaisia; lisäksi niiden yhteydessä ei yleensä tehdä suunnitelmia työpaikkojen tekemisestä pysyviksi edes osittain töiden loppumisen jälkeen (esimerkkinä Andalusian alue ja Sevillan Expo 92). Tavoitteen 1 suurten rakennustyömaiden arvio osoittaa, että alueen ja toisinaan jäsenvaltion ulkopuoliset yritykset (tai henkilöt) toteuttavat noin 50-80 prosenttia töistä. Arviot vaihtelevat tietenkin vaaditusta pätevyydestä ja työmaa-alueen väestöntiheydestä riippuen. Työmaiden tarjoamien paikallisesti työllistävien kerrannaisvaikutusten parantamiseksi voitaisiin yhteisön direktiivien mukaisesti suoritetun sopimusten myöntämisen jälkeen aloittaa seuraavia toimia: - kunkin työmaan odotettavissa olevan työvoiman (ammattikuntien) tarpeen ennakkoarvio; näiden tarpeiden ja paikallisten tai alueellisten työmarkkinoiden voimavarojen vertailu; paikallisen tarjonnan mukauttaminen koulutuksella (ESR:n osarahoittamana). tyydyttämättömien osalta ^ intensiivisellä tarpeiden Työpaikkojen muuttamiseksi pysyviksi voidaan suunnitella seuraavia tehtäviä: paikallisella tasolla kunnossapitotyöt, korjaustyöt, infrastruktuurin toiminnalliset johtotehtävät, infrastruktuuriin liittyvät yleiset palvelut (esimerkiksi ravitsemuspalvelut), jotka voivat vuosittain merkitä 100 000 paikallista työpaikkaa; työpaikkojen lukumäärää voidaan vielä lisätä erityisesti ympäristöalalla oleviin palvelutehtäviin kohdistetulla järjestelmällisellä toiminnalla. alueen ulkopuolella: töiden asiantuntijoista muodostettujen vastaavanlaisissa tehtävissä alueen ulkopuolella. tai ryhmiä voidaan myöhemmin käyttää toteutuksessa ryhmien kokoaminen; tarvittavasta pätevöityneestä työvoimasta - Saksan uusien osavaltioiden investointeja koskevista liitännäistoimenpiteistä: tukikehys keskittyy teollisuuden materiaalien kierrättämiseen edistäen PK-yrityksiä hyödyttävää yritysten välistä yhteistyötä. tarjoaa yhden esimerkin tukikehys tuottavia 2) siitä jollekin kysymyksessä Tuottaja-alan nykyaikaistamistoimenpiteiden korvaaminen tarvittaessa, olipa tai (esimerkiksi sitten kalastus) kaupunkiympäristölle aiheutuneiden vaikutusten lieventäminen tai kaupunkien hidastaminen. Tämän vuoksi olisi ongelmia tai ei ollenkaan kansainvälisesti vahvistettava integroituja kilpailutettujen tuotteiden tai alojen hyödyntämiseen tähtääviä paikallisen kehittämisen tukitoimia: ja yleistettävä heikosti lisäävän maaltamuuton alalle a) Ensinnäkin olisi kannustettava alueellisten vahvuuksien järjestelmällisen strategian luomista. Sen olisi perustuttava sellaisiin teollisuudenhaaroihin tai erityismarkkinoihin, jotka hyödyntävät perinteitä ja laatua ja auttavat lisäksi alueen talouselämän monipuolistamisessa: paikalliset tuotteet ja palvelut ovat tässä tärkeässä asemassa. Strategia voi myös perustua palvelujen tarjontaan keskikokoisille kaupungeille, joiden rakenteellista" asemaa olisi parannettava. Strategia edellyttää joka tapauksessa: - ja sekä PK-yritysten laajempaa PK- yritysten suurten, innovatiivisten talousalueiden muodostamiseen - uudistettujen - pyrkivien yritysten välistä teollisuusalueiden muotoihin yhteistyötä; riittävän laadukkaita neuvonta- ja liitännäispalveluja PK-yritysten luomiseksi ja kehittämiseksi, ottaen huomioon PK-yritysten asema dynaamisena työllistäjänä4 (katso II/A/1). - b) Toiseksi, komission neuvostolle antaman tiedonannon5 mukaisesti olisi kiinnitettävä erityistä huomiota uusia työpaikkoja luovien "lähteiden" hyödyntämiseen tiettyjen paikallisten, riittämättömästi tyydytettyjä uusia tarpeita vastaavien laatuun vaikuttavien ja pääasiallisesti elämän tukipalvelut, kulttuuri, aloitteiden (erityisesti vanhusten yksilölliset lähipalvelut) osalta sekä katoavien varojen hallintaan matkailu, (kulttuuriperintö, ympäristönhoito ja energiamuotoihin (vaihtoehtoiset energiamuodot, erityisesti biomassa). Tavoitteena on kehittää kokonaan uusia, euroopan väestöpoliittisten ja sosiaalisten tarpeiden edellyttämiä työllistäviä toimia: väestörakenteen vanheneminen (yksi kolmesta Euroopan unionin kansalaisesta on yli 60- lisääntyminen ja katoavien varojen hallinnon vuotias), vapaa-ajan tehostaminen. -suojelu: katso II/B/4) ja joka olisi paljastettava Lähtökohtana on, että näillä aloilla on potentiaalista ja maksukykyistä kysyntää, julkisin toimenpitein (erityisesti passiivisesti käytettävien työttömyyskorvausten aktivoiminen), mutta jolle kuitenkin on luonnollisesti löydettävä paikka kaupallisella sektorilla. jota olisi tuettava ja "PK-yritysten asema työllisyyden, kasvun ja kilpailukyvyn lähteenä Euroopan unionissa", komission kertomus Madridin Eurooppa-neuvostolle (CSE(95)2087). Euroopan unionin paikallisten kehitys-ja työllistämisaloitteiden kannustamisstrategia, KOM (95) 273, 13. 6. 1995 20 Työllistämismahdollisuudet Paikallisten hyödyntämisstrategioilla vahvuuksien työllistämismahdollisuuksien aktivoimiseen. Esimerkiksi: on pyrittävä perinteisiin pohjautuvien häviämässä olevat tai jo hävinneet paikalliset erikoistuotteet, jotka ovat kuitenkin vielä osa kollektiivista muistia; ammattitaitoja tietotaito, erityisesti käsityöläiset; käsityöläistuotteet tai perinteiset tuotteet, jotka eivät välttämättä ole ainoastaan tietylle alueelle tyypillisiä, mutta asianmukaista markkinointistrategiaa. kilpailukykyisiä tarvitsevat kuitenkin hyvin ja Tämän suuntaisia esimerkkejä löytyy Irlannin tukikehyksestä, jonka paikallinen kehitysohjelma toteutetaan kokonaisavustuksen turvin ja "yhteisön kehityksen" ("community development") käytäntöön perustuen. Myös Portugalin alueellisten kehitysmahdollisuuksien edistämisohjelma suunnattiin heinäkuussa 1996 uudelleen edellä mainittuun suuntaan siirtämällä painopiste PK-yritysten ja pienyritysten kehittämiseen. LEADER-yhteisöaloite sisältää useita hyviä käytännön esimerkkejä, joissa suurin osa paikallisista toimintaryhmistä tukee perinteisten alueellisten tuotteiden tuotannon ja myynnin parantamiseen tähtääviä hankkeita. PK-yritysten rahoitus, erityisesti alkupääoman osalta yrityksen perustamisvaiheessa, liittyy keskeisesti tavoitteeseen 2. Tätä seikkaa ei voi erottaa integroiduista, yrityksen perustamiseen liittyvistä, alueen palvelujen tarjoajien yhteistyöhön perustuvista palveluista. Uusien jäsenvaltioiden, erityisesti Ruotsin, yhtenäisissä ohjelma-asiakirjoissa otetaan nämä seikat erityisesti huomioon. Uusia työpaikkoja luovien tekijöiden tukea on lisättävä. Kreikan nykyisiä ohjelmia voitaisiin muuttaa tai inflaatiotarkastuksesta saatuja varoja voitaisiin käyttää kansallisten viranomaisten Ranskan "shekkipalvelun" mallin mukaisesti laatiman työnhakijakorttijärjestelmän tukemiseen. Ison-Britannian Merseysiden alueen yhtenäinen ohjelma-asiakirja korostaa konkreettisemmin näiden lähipalvelujen mahdollisuuksia "tietä" ("pathways"). aloitestrategioihin perustuvaa erottamalla 38 paikallisiin 3) Työn uudelleen järjestämisen ja uusiin työaikoihin siirtymisen kannustaminen jos näillä on työllistävää vaikutusta Uusien tekniikoiden ja niistä johtuvien tuotantotapojen nopeasta leviämisestä johtuen työn uudelleen järjestäminen on osoittautunut tarpeelliseksi. Viivyttely voi aiheuttaa tuotannon kasvun hidastumista sekä vähentää joustavien työaikojen mahdollisia työllistäviä vaikutuksia. Rakennerahastojen tukiessaan erityisesti työllistämistukien avulla esimerkiksi seuraavista uusista lähestymistavoista aiheutuvia kustannuksia: tuki voi olla alullepanijan asemassa väliaikaisen työntekijöiden (esimerkiksi työttömän työllistäminen koulutusjakson aikana); koko aktiivisen työelämään osallistumisen ajan kestävä työajan muuttaminen tarjolla olevan työn jakamiseksi. koulutusvapaan mahdollistavat järjestelyt Tässä yhteydessä on korostettava PK-yritysten henkilöstölle suunnatun asianmukaisen ja koulutuksen, elinikäistä koulutusta taloudellisten kumppanien tärkeyttä. suosivien järjestelmien sekä sosiaalisten 21 Työn ja työajan hallinta Vuonna 1994 voimaan tulleen lainsäädännön mukaisesti Tanskassa voidaan 13-52 viikon ajaksi myöntää virkavapaata, josta maksetaan taulukoiden mukainen korvaus. Virkavapaa on tarkoitettu koulutukseen, vanhempainlomaksi tai sapattivapaaksi. Näin vapautuviin työpaikkoihin voidaan työmarkkinoista palkata työttömiä joustavampia ja mahdollistetaan jatkuva pätevöityminen. työelämään osallistumisen ajan työvoiman koko aktiivisen työnhakijoita. Tällaisella työttömyyskorvauksen työn kierrättämisellä tai nuoria tehdään 4) Ympäristöä säästävän kasvun edistäminen: Ympäristönsuojeluun sisältyy merkittäviä työllistämismahdollisuuksia. Infrastruktuurien lisäksi kiinnitetään entistä enemmän huomiota rakentamisen ympäristöön tarjoamiin työmahdollisuuksiin. ja kunnossapidon liittyvien, "ekoaloiksi" kutsuttujen toisinaan alojen Tämä toiminnanala luo hyödykkeitä ja palveluja veteen, ilmaan tai maaperään liittyvien vaurioiden mittaamiseen, estämiseen, rajoittamiseen tai korjaamiseen. Lisäksi tähän alaan liittyy melun ja saasteiden vähentäminen ja käsittely sekä energiahuolto paikallisella tasolla. Kyseisiin palveluihin sisältyvät myös ympäristöseikat huomioon ottavat tilintarkastuskertomukset ja kaikkien alojen ympäristöneuvonta. Näiden ympäristöön luonteeltaan kehittyvien ja innovatiivisten teollisuudenalojen (saasteita vähentävien materiaalien valmistus, ympäristöön liittyvien alueellisten ja paikallisten hallintomenettelyjen parempaan integrointiin liittyvät telemaattiset uudistukset, luonnonvarojen hallinnointi, energiaa säästävät tekniikat ja uusiutuvat energianlähteet) kehitys vaikuttaa lupaavalta kestävien työpaikkojen luomisen kannalta. teknologisesti korkeatasoisten liittyvien, usein sekä Lisäksi on otettava huomioon, että ympäristöön liittyviin palveluihin, mukaan lukien tarvittavien infrastruktuurien käyttöönotto ja kunnossapito, jotka ovat erityisen tärkeitä tavoitteen 1 kohdealueilla (esimerkiksi jätehuolto, saasteiden vähentäminen, vesien hallinnointi, suojelualueiden säilyttäminen, mukaan lukien ympäristöalaan varsinaisesti kuulumattomat toimet, joilla parannetaan huomattavasti kansalaisten elämän laatua liittyä suuri kuten kansallisperintö, kaupunkialueiden uudistaminen työvoiman työttömyysongelman ratkaisemisessa. tarve, minkä vuoksi ne auttavat huomattavasti jne. ), voi tehostetun ympäristönsuojelun merkitystä. Komission maaseutuelämän tulevaisuutta koskevassa tiedonannossa korostettiin jo vuonna 1988 "Luonnonmukaisten" tuotteiden tai "vihreän" matkailun, luonnonmukaisten alueiden ja maisemanhoidon kasvasa kysyntä avaavat uusia alueellisia näkymiä maaseudulla. Muut "puhtaaseen" ympäristöön liittyvät taloudelliset toimet (esimerkiksi tutkimus ja teknologia) voivat lisäksi auttaa ja maaseudun väestökadon pysäyttämisessä. tulonlähteiden monipuolistamisessa 22 Ympäristö • • Koheesiorahasto myöntää 1993-1999 tukea yli 16 000 miljoonan ecun arvosta. Sen kahden ensimmäisen toimintavuoden (1993-1994) aikana ympäristöhankkeiden osuus on ollut noin 40 prosenttia ja liikennehankkeiden noin 60 prosenttia. Komission mielestä suhde ei ole tyydyttävä vaan tavoitteena on osuuksien jako tasaisesti 50 prosentiksi. Tilannetta on siis parannettava huomattavasti. Tavoitteen 2 osalta Saksan yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa kohdistetaan siten seitsemän prosenttia varoista tekniikoiden ja "puhtaiden" tuotteiden kehittämiseen. Yhdistynyt kuningaskunta noudattaa samaa linjaa: Länsi-Skotlannissa 47 milj. ecua kohdistetaan alueen ympäristön ja imagon parantamiseen osana yritysten rahoittaa infrastruktuuria koskevaa esimerkiksi sellaisia hankkeita, joiden avulla voidaan lisätä maiden uusiokäyttöastetta ja torjua nähtävyyksiin ja historiallisiin muistomerkkeihin kohdistuvia haitallisia vaikutuksia, tai rajoitetun määrän hankkeita, joiden tavoitteena on jälleenrakentaa kaupungin laitamilla sijaitsevia luonnollisia asutusalueita. Ranskan Picardien alueella 17 prosenttia yhtenäisen ohjelma-asiakirjan varoista käytetään tähän kohteeseen sekä havainnollistavaan kokeiluhankkeeseen, jonka tarkoituksena on kotitalousjätteiden käsittelyyn erikoistuneiden paikallisten yritysten perustaminen. toimintalinjaa. EAKR ja hyödyntämiseen C. Kokonaisvaltaisemman lähestymistavan sosiaalisen yhteisvastuun alalla, mukaan tasavertaiset mahdollisuudet. edistäminen taloudellisen ja lukien miesten ja naisten Taloudellinen ja sosiaalinen yhteisvastuu on tukimuodoista. tässä yhteydessä erotettava selkeästi Työttömyyden kasvu on koetellut laajoja väestönosia koko yhteisössä ja johtanut syrjäytymisilmiöön, joka koskee etenkin työmarkkinoiden haavoittuvimpia ryhmiä kuten muita heikommassa asemassa olevia nuoria, naisia, pitkäaikaistyöttömiä sekä tiettyjä maahanmuuttajaryhmiä. Pitkäaikaistyöttömyyden sekä sosiaalisen epävakaisuuden uhan ehkäisemiseksi on syytä pyrkiä työmarkkinapolitiikan uudistamiseen. Aktiivinen politiikka olisi asetettava etusijalle passiiviseen työttömyyskorvaukseen perustuvaan politiikkaan nähden. Näin voitaisiin käyttää tuottavalla tavalla käytettävissä olevat taloudelliset voimavarat mutta myös edistää integroitumista. Tämän vuoksi syrjäytyneiden työttömyyskorvausten saanti olisi liitettävä selkeämmin koulutukseen ja uusien taitojen hankkimiseen, mikä vaikuttaisi paremmin pitkäaikaistyöttömyyden ja syrjäytymisen ehkäisemiseen. työttömien ja - ilman, että siitä syntyisi ylimääräistä Tähän asti passiivisiin toimiin myönnettyjen tukien uudelleen ohjaaminen aktiivisiin julkiselle työmarkkinatoimiin rahoitukselle - edellyttää työllisyyspalvelujen tarjonnan ja laadun mukauttamista. Tällaiset parannukset ovat tarpeen, jotta voidaan vastata tehokkaasti työttömien sekä heikossa asemassa olevien, erityisesti naisten, erityisongelmiin helpottamalla heidän pääsyä osalliseksi taloudellisesta ja sosiaalisesta toiminnasta. taakkaa 23 ja neuvonta- koulutus-, sosiaalisen helpottavat integroitumista ohjaus-, taloudelliseen Tämä edellyttää sellaisten järjestelyjen käyttöön ottamista, joissa yhdistyvät tällaisten henkilöiden ja elämään työllisyystukitoimet. Tässä yhteydessä integroitumista edistävissä aloitteissa olisi annettava erityistä painoarvoa miesten ja naisten tasavertaisille mahdollisuuksille. Tiedonannossaan 21 päivänä helmikuuta^ komissio ehdotti, että rakennerahastojen toiminnassa otettaisiin järjestelmällisesti huomioon naisten ja miesten tilanne, jotta voitaisiin paremmin edistää tasavertaisia mahdollisuuksia. Komissio ehdotti myös suuntaviivoja, jotka koskevat rahastojen mahdollista asemaa perhe- ja työelämän yhteensovittamisessa ja huono-osaisten naisten integroimisessa yhteiskuntaan. Tähän lähestymistapaan, jossa toiminta ja työllisyys asetetaan etusijalle, voitaisiin yhdistää myös uusien työllisyyslähteiden hyödyntäminen. Paikallisia kehittämiseen ja työllistämiseen liittyviä aloitteita voitaisiin kannustaa aktivoimalla osa työttömyysajan lisäämällä yhteistyötä passiiviseen korvaamiseen kilpailukykyisen taloussektorin kanssa. tarkoitetuista varoista sekä Taloudellinen yhteisvastuu Belgian Hainaut'ssa (tavoite 1) paikallisalueiden kehittämiseen erikoistuneet Agence de Développement de Quartier -toimistot toteuttavat yhteistyössä alueellisten viranomaisten kanssa paikallisen julkisen ympäristön hyödyntämiseen tähtääviä hankkeita (asumukset, koulut, kortteleiden kunnostus), joiden avulla pyritään integroimaan heikossa asemassa olevia nuoria yhteiskuntaan. Ryhmää johtaa sosiaaliohjaaja sekä työnjohtaja ja se koostuu tavallisesti 7-8 nuoresta. Tavoitteena on perehdyttää ensin tekniikoihin, jotka eivät vaadi pätevyyttä. Pidemmän aikavälin tavoitteena on pätevyyden tai työpaikan saaminen. Vuonna 1994 tällaiseen toimintaan osallistui Hainaut'ssa 2205 henkeä. Toiminnan kesto oli keskimäärin 453 tuntia/osallistuja ja kustannukset osallistujaa kohden keskimäärin 6 ecua/tunti. Varmistaakseen yhteiskunnan ulkopuolelle jääneiden henkilöiden yhteiskuntaan sopeuttamisen Belgian julkiset sosiaaliavun keskukset (CPAS) voivat laatia henkilökohtaisen ohjauksen, jonka tavoitteena on yhtäältä kouluttaminen ja toisaalta tällaisten henkilöiden saattaminen sosiaaliturvan piiriin. Toiminnan kesto olisi noin 1350 tuntia/henkilö. Tanskan Koldingissa työmarkkinoilta syrjäytyneiden nuorten ryhmä kunnosti venäläisen sukellusveneen matkailukohteeksi. Kunta tuki hanketta Euroopan sosiaalirahaston tuella (40 %, tavoite 3). Ohjelmaan sisältyi sekä käytännön kursseja että teoriaa. Osallistujat saivat peruskurssin jälkeen (historia, kielet, matkailu) valita erilaisia ammatillisia kursseja (atk, elektroniikka, markkinointi, metallurgia) sekä käytännön töitä (julkaisutoiminta, tiedotus, sukellusvenemuseon perustaminen). Osallistujia oli kolmen ensimmäisen vuoden aikana 110, joista 69 löysi työ- tai opiskelupaikan. Kustannukset olivat henkeä kohden 18 ecua/tunti. Hollannissa sijaitsevassa Lelystadissa 1600-luvulta peräisin olevan laivan kunnostaminen mahdollisti täydennettiin kunakin vuonna noin 50 pitkäaikaistyöttömän osallistumisen kunnostustyöhön, ammattikoulutusohjelmilla. Hankkeesta tuli ajan mittaan matkailunähtävyys ja siitä kehittyi sosiaalinen kulttuurijärjestö. Hankkeessa mukana olleista 350 hengestä 224 löysi työtä yksityiseltä sektorilta ja 70 on vielä koulutettavana. jota Hampurissa 10 pitkäaikaistyötöntä restauroi vuosien 1991-1994 aikana englantilaista kirkkoa ja osallistui pätevyyden antaneeseen rakennus-, arkkitehtuuri ja restaurointikoulutukseen. Euroopan sosiaalirahaston osuus hankkeesta oli noin 170 000 ecua. KOM(96)67 lopullinen, 21. 2. 1996, "Naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien sisällyttäminen kaikkiin yhteisön politiikkoihin ja toimiin". 24 D. Yhteistyön hyödyntäminen ja monipuolistaminen osana rakenteellisia tukitoimia. Edellä esitetyt suuntaviivat muodostavat potentiaalisia työllistämismahdollisuuksia, joiden täysi hyödyntäminen edellyttää yhteistyön vahvistamista sekä uudistamista kunkin yhteistyön eri vaiheisiin osallistuvan osapuolen erityistaitoja ja oikeutusta täysin kunnioittaen. Liikkumavaraa tukitoimien saadaan pikemminkin rahoituksen täytäntöönpanosta kuin sen suuruudesta. rakenteellisten 1. Kaikkien toimijoiden osallistumista on voitaisiin saavuttaa kolminkertainen arvonlisä: sekä poliittinen. tässä yhteydessä tarpeen lisätä, jotta taloudellinen, rahoituksellinen Taloudellinen, sillä alueiden työllisyystilanteen eroavaisuudet edellyttävät tehokkuuden osalta toiminnan täsmällisempää kohdentamista ja paikallisen tason yhteyksien voimavarojen tai työllistävän hyödyntämiseen synnyttäminen edellyttää lisäksi laajaa osallistumista tällaiseen lähestymistapaan sekä yrittäjien tekemille aloitteille myönnettävästä palkkiosta tiedottamista. etusijalle. Tietyn säilyttäminen perustuvan asettamista toiminnan alueen Rahoituksellinen, sillä julkiset varat ovat riippuvaisia budjettirajoitteista, jotka taas tiukentuvat. Rahoitusyhteistyön laajentaminen yksityisen sektorin kanssa tähän suorasti vaikuttavien tukitoimien osalta lisää niiden kerrannaisvaikutusta sekä työllistävää vaikutusta. Tässä yhteydessä on lisäksi tarpeen suorittaa täydentävä sekä kohteena kilpailupolitiikan välinen johdonmukaisuus. rakennepolitiikan tarkastelu, jonka on seikka laajempaa Tämä osallistumista niiden valmisteluun sekä täytäntöönpanoon, mikä on tullut ilmi useissa jäsenvaltioissa täytäntöön pantujen kokonaistukien osalta. edellyttää kuitenkin toimijoiden yksityisten Poliittinen, sillä yhteisön tukitoimenpiteiden on erityisesti rakennepolitiikan alalla oltava kansalaisille näkyvämpiä. Tämän Euroopan yhdentymisen kannalta merkittävän sosiaalista yhteenkuuluvuutta, mukaan lukien yleinen työllisyystilanne, tulisi johtaa yleisen mielipiteen parempaan kuuluvuuteen unionissa. näkökohdan, taloudellista korostaa joka ja 2. Komissio on havainnut, että poliittista, taloudellista ja sosiaalista yhteistyötä hyödynnetään riittämättömästi, ja tämä koskee myös kansallisen hallinnon tasoa. Paikallisten viranomaisten, työmarkkinaosapuolten, voittoa tavoittelemattomien järjestöjen sekä kaupallisten yritysten osallistuminen jää liian vähäiseksi ja on usein turhan muodollista. Sitä on laajennettava, mikä tarkoittaa: 25 a) tasolla integroida tarkoituksenmukaisella tasolla on alueellisen yhteistyön monipuolistamista: organisoinnin perinteinen, tarpeen sekä paikallisten viranomaisten välinen kansallisten, alueellisten vertikaalinen yhteistyö julkisten ja yksityisten toimijoiden väliseen horisontaalisen yhteistyöhön. Ensiksi on parannettava tukitoimien infrastruktuuriin paikallista vaikutusta. Räätälöidyt kouluttamistoimet, tukipalvelujen tarkoitettujen liittyvät perustaminen, tukijärjestelmien koskevien täsmällisempi kohdentaminen edellyttävät tietynasteista hajauttamista valmistelun sekä täytäntöönpanon tasolla. Tässä yhteydessä hallinnon eri tasojen välisen vertikaalisen yhteistyön parantaminen näyttää erityisen perustellulta: seurantakomiteoissa paikallinen taso on usein liian heikosti edustettu tai peräti olematon. PK-yrityksille sektoria tukitoimet, tuottavaa b) lukitoimia sekä taloudellisen yhteistyön laajentamisia: samanaikaisesti olisi pidettävä mielessä yhteistyön horisontaalisen ulottuvuuden merkitys, sillä yksityisen sektorin tukitoimia, koulutusta koskevia teknisen kehittämisen tukea ei voida suunnitella taikka soveltaa ilman talouselämän edustajien ja työmarkkinaosapuolten, erityisesti yhteiskunnallisten järjestöjen (erityisesti PK-yritykset, käsityöläiset ja sosiaalitalous) seka ammatillisten voittoa järjestöjen tavoittelemattomia yrityksiä laajemmassa merkityksessä, kun kyseessä on taloudellissosiaalista elvyttämistä, sosiaalisen syrjäytymisen ehkäisyä sekä uusien tukemista koskevat toimet. lasavertaisten mahdollisuuksien työllistämislähteiden koskee myös tutkimuksen ja osallistumista. aktiivista Tämä ja ja ehdotusten sukupuolijakaum; a Jokapäiväisessä käytännössä olisi edettävä seurantakomiteoiden tasolta kohti joiden avulla joustavampaa asioiden käsittelyä tasapainotetaan asianmukaista ja tiedottamista sekä työllisyyden kannalta merkityksellisiä hankkeita koskevaa keskustelua. Syvennetty yhteistyö ei saa kuitenkaan johtaa sekaannuksiin: kansallisten viranomaisten on keskitettävä toimintansa sovittamiseen, yleisen johdonmukaisuuden arviointimenetelmien kehittämiseen. tekemistä, aikaan sekä hankkeiden tarkasteluun saadaan 26 Rakennerahastot ja yhteistyö Tarkastelu osoittaa, että tilanne vaihtelee huomattavasti jäsenvaltiosta ja tavoitteesta riippuen. 1. Seurantakomiteoiden organisointi a) Tavoite 1 Alakomiteoiden tasolla tehdystä laajemmasta yhteistyöstä on olemassa muutamia esimerkkejä: Espanjassa Andalusian sekä työmarkkinaosapuolet käydäkseen vuoropuhelua työpaikkojen luomista koskevista ongelmista. alueen alakomiteassa kokoontuvat taloudellista kehittämistä sekä alueelliset viranomaiset Toinen tapa järjestää talouselämän edustajien ja työmarkkinaosapuolten välistä yhteistyötä on noudattaa tarkkaa toimintasuunnitelmaa sekä tukitoimien täytäntöönpanoa koskevia alueellisia järjestelyjä. Tietyissä jäsenvaltioissa (I, IRL) talouselämän edustajat ja työmarkkinaosapuolet tasolla. tämän mallin mukaan osallistuvat Kolmannella tasolla paikallisten viranomaisten perustamat komiteat toimivat niitä koskevilla alueilla ja yhteistyötä on niissä laajennettu vielä enemmän (Irlanti). Yhdistyneen kansakunnan seurantakomiteoissa talouselämän edustajien ja työmarkkinaosapuolten merkitys on liian vähäinen. Merseysiden ja Highlands and Islands'in alueilla yksityisen sektorin edustuksen puuttuminen on keskustelun aiheena. toimintaohjelmien toisin sanoen tasolla, toisella Saksassa on havaittu edistystä talouselämän edustajista ja työmarkkinaosapuolista muodostuvien osavaltiotasolla. Osavaltioiden pääministerit ovat kuitenkin alakomiteoiden perustamisessa työmarkkinaosapuoliin ilmaisseet aikomuksensa rajoittaa yhteydet talouselämän edustajiin ja koskemaan pelkästään ohjelmien tiedottamista. Toinen tapa lisätä seurantakomiteoiden toimintakykyä voisi olla tarkoituksenmukaisen teknisen avun tarjoaminen näille. Esimerkiksi Espanjassa usean eri alan edustajista koostuva työryhmä antaa asiantuntija-apua EAKR:n seurantakomitealle säännöllisesti kertomuksia. tukitoimissa ja ESR:n toimittaa ja b) Tavoite 2 Tavoitteen 2 alueilla taloudellis-sosiaalinen yhteistyö on huomattavasti tiiviimpää. Tanska, Belgia ja Alankomaat tiettyjä päätöksentekomenettelyä koskevia erovaisuuksia. Yhdistyneen kansakunnan osalta on sitä vastoin työmarkkinaosapuolten edustuksen puuttuminen sekä paikallisten viranomaisten mainittava edustajien vähäinen määrä. niiden välillä onkin tästä hyviä esimerkkejä vaikka ovat Määrätyissä tapauksissa komissio on samalla jäsenenä sekä hankkeiden valintakomiteassa että seurantakomiteassa, minkä ansiosta se pystyy painottamaan suotavia toimintalinjoja. Muissa tapauksissa ja rahoituskomiteoiden ehdotuksesta (esimerkiksi Belgiassa). seurantakomitea päättää hankkeiden valitsemisesta teknisten komiteoiden Myös sellaista käytäntöä, sovelletaan tavoitteen 2 alueilla (esimerkiksi Espanjassa). jossa seurantakomiteoiden alaisuuteen perustetaan alakomiteoita, Toimintatapaa, jossa talouselämän edustajat ja työmarkkinaosapuolet toimivat yhteistyössä toisella tasolla, sovelletaan Ranskassa. Ne ovat edustettuina alueellisissa taloudellisissa ja sosiaalisissa neuvostoissa, mutta niiden edustus puuttuu uiysin seurantakomiteoista. Luxemburg on mielenkiintoinen esimerkki lalouselämän toimijoiden sekä työmarkkinaosapuolten laajennetusta edustuksesta seurantakomiteoissa, joissa on edustettuina perinteisten osapuolten lisäksi myös kauppakamarit ja muut ammanlliset yhteisöt. Sama koskee tavoitetta 5 b. Espanjassa, Belgiassa sekä Alankomaissa st urantakomiteat saavat teknistä apua ja asiantuntemusta. 27 Lopuksi mainittakoon nk. ohjaileva komitea, joka on perustettu Alankomaissa tavoitteen 2 ja tavoitteen 5 b ohjelmien yhteensovittamista ja mahdollisimman tehokasta yhdistämistä varten. e) Tavoitteet 3 ja 4 Komissio korostaa tavoitteisiin 3 ja 4 liittyvien tukitoimien osalta talouselämän edustajien ja työmarkkinaosapuolten yhteistyön merkitystä yhteisön tukikehyksiä koskevissa neuvotteluissa sekä seurantakomiteoiden sekä työmarkkinaosapuolten että talouselämän edustajien ja erityisesti kauppakamarien ja PK-yritysten yhteistyön aikaansaamiseen (Saksa, Ranska ja Alankomaat). laatimisessa. Tavoitteen 4 osalta on pyritty työjärjestyksen 2. Seurantakomiteoiden tehtävät Kehitys on yleisesti menossa suuntaan, jossa seurantakomiteat osallistuvat entistä enemmän alueellisten tai paikallisten ohjelmien hallinnointiin tätä tarkoitusta varten perustettujen verkkojen avulla. Espanjassa ja Irlannissa keskustellaan myös yhtenäisistä menettelyistä ja metodeista, jotka ovat välttämättömiä komission yksiköille työllistämisvaikutuksia koskevien tietojen toimittamiseksi. tarkoitettujen tukitoimien tärkeää. Seurantakomiteoiden tosiasiallinen Talouselämän edustajien ja työmarkkinaosapuolten roolin kehittämiseksi niiden yhteistyö on tapauksessa aloittaa aktiivisempi yhteistyökäytäntö: tietyissä jäsenvaltioissa eräät käytännöt (erityisesti talouselämän edustajien ja työmarkkinaosapuolten) yhteistyön tehokkuuden saavuttamiselle ilman, että syntyisi ristiriitaa hallinnollisen toimivallan noudattamisen suhteen. Erilaisin nimityksin kutsutut (seminaarit, tekniset komiteat, alakohtaiset neuvoa-antavat komiteat, alakomiteat, työryhmät jne. ), vähemmän viralliset, mutta säännöllisesti kokoontuvat yhteisöt mahdollistavat kaikkien asianomaisten alojen näkymien, etujen ja pyrkimysten yhteen tuomisen. laajentamiseksi näyttävät suuntaa paremman tulisi joka Tällöin on kyse seurantakomiteoita täydentävistä ja sen alaisuudessa toimivista rakenteista, joiden avulla tietoa ja uusia yleisohjeita voidaan paremmin levittää, koota paremmin toimijoiden ongelmia ja huolenaiheita, monipuolistaa eri aloja edustavien asiantuntijoiden avulla analyysejä sekä lausuntoja ja edistää näin yhteistoimintaa tasolla, jolla ponnistelut tosiasiallisesti tehdään. Italian malli työllisyysalueilla ja dynaamisen yhteistyön edistyneintä mallia. liitoista" edustaa epäilemättä toimivista "alueellisista laajennetun Päätelmät7 Edellä esitettyjen suuntaviivojen mukaiset toimintaohjelmat edellyttävät kaikkien rakenteellisten tukitoimien täytäntöönpanoon osallistuvien toimijoiden yhteisiä ponnisteluja. Komissio aikoo omalta osaltaan rakennerahastojen tavoitteita noudattaen tehdä sellaisia poliittisia aloitteita, jotka ovat tarpeen, jotta eri osapuolet voivat soveltaa tässä asiakirjassa esitettyä lähestymistapaa. Euroopan sosiaalirahastokomitea hyväksyi 13. 2. 1996 pidetyssä kokouksessaan tässä esitetyt päätelmät ja yleiset suuntaviivat. 28 Ohjelmoinnin nykyisessä vaiheessa ei ole kyse yhteisön tukikehysten tai yhtenäisen ohjelma-asiakirjan uudelleen neuvottelemisesta. Tärkeämpää on toisaalta käyttää paremmin hyväksi ohjelmien joustovara ja toisaalta varmistaa, että seuranta- ja arviointijärjestelmissä omaksutaan tässä asiakirjassa esitetyt toimintalinjat. siten, ottaen huomioon omaksuvan konkreettisella Rakennerahastoista vastaavien yksikköjen olisi siis myös alueiden erityiset varmistetaan tilanteet toimittava seurantakomiteoiden edellä mainitut toimintalinjat. Tässä yhteydessä on kiinnitettävä erityistä huomiota tavoitteen 2 toisen suunnittelukauden (1997-1999) valmisteluun sekä tukitoimenpiteiden toteuttamisen puolivälissä tehtävään katsaukseen. Lisäksi on välttämätöntä hyödyntää varat, jotka saadaan käynnissä olevasta toimintasuunnitelmasta joko vuotuisen deflaattorin soveltamisen tai varainhoitovuosina 1994/1995 todettujen viiveiden kautta. tavalla että Samansuuntaisesti arviointijärjestelmiä ja -menetelmiä olisi myös pikaisesti mukautettava siten, että niissä otetaan huomioon edellä mainitut suositukset. 2. Tämän päämäärän saavuttamiseksi ja edellä mainitut suositukset huomioon ottaen komissio ehdottaa rakennepolitiikan yhteydessä julkisten sekä yksityisten toimijoiden välillä tehtävää työllisyyttä koskevaa alueellista yhteistyötä, jonka tavoitteiden ei tarvitse rajoittua pelkästään rakennerahastojen puitteisiin. Tällainen sopivalla hallinnollisella tasolla päätetty alueellinen yhteistyö tarjoaisi mahdollisuuden pienemmille alueellisille yksiköille olla mukana jäsenvalitioiden välillä jotka koskevat kyseisiä alueita. työllisyysohjelmien niissä osissa, sovittujen monivuostisten Yhteistyön sisällöstä sekä sitä koskevista järjestelyistä käydään monenvälisiä ja perinpohjaisia keskusteluja, jotta kunkin jäsenvaltion institutionaaliset käytännöt ja nykyiset tilanteet tulevat otetuksi huomioon. Keskustelua voitaisiin käydä rakennerahastokomiteoiden kokoontuvissa neuvostoissa sekä Euroopan parlamentissa. tulevaisuudessa lisäksi myös Komissio arvelee kuitenkin, että työllisyyttä koskeva yhteistyö edellyttää, että kaikki asianomaiset osapuolet osallistuvat alueellista työllisyystilannetta koskevien arvioiden laatimiseen, jotka ovat perustana strategioille, jotka on pantu täytäntöön erityisesti hallinnollisten toimijoiden välisellä yhteistyöllä ja tiedottamalla painottamalla järjestelmällisesti onnistuneista kokemuksista. innovatiivisia aloitteita etenkin sekä 29 Tavoitteena on dynaamisen politiikan kehittäminen onnistuneiden hankkeiden mallin mukaan (Andalusian työllistämishanke, Irlannin Area Development Management -hanke, Charte pour l'emploi des Deux-Sèvres/Poitou-Charentes Ranskassa). Tämä ei tarkoita päällekkäisyyttä ohjelmien seurantakomiteoiden työn kanssa, vaan tavoitteena on tarjota lähestymistapa sekä viitekehys, jotta nykyisen toimintasuunnitelman joustovaran käyttämiselle voitaisiin paikallisten kehittämistä ja työllistämistä koskevien aloitteiden tukemiseksi antaa etusija. 30 Annexe 1 Unemployment rates, 1994 Annexe 2 Participation rates, 1993 fife Annexe 3a Contribution des Fonds structurels aux dépenses de développement objectif 1 pour la période 1994-1999 Mécu prix 1994 Belgique Allemagne Grèce Espagne France Irlande Italie Pays-Bas Portugal Royaume Autriche* EUR 11 % 1106 138 34 12 92 1106 6408 4002 252 864 624 666 10628 6100 418 624 3034 452 4261 3648 3 4 44 1878 1236 7462 623 5974 610 262 v / 8 323 15 595 86 465 1109 888 37 70 74 39 4420 1742 418 312 1867 81 36 31 4146 1872 • 276 426 1056 516 2 4 70 1007 1094 3184 2209 40 28 4 1 10 1404 2334 613 330 865 43 368 975 11 372 7973 4748 3141 83 3888 1008 2040 150 690 8023 3019 3422 1033 550 753 215 387 '42 99 1845 559 853 78 355 7168 3708 2341 257 862 56 22 22 8 5 5006 2226 1908 251 618 254 21 139 93 335 252 50 O 32 Uni 671 314 20 190 146 895 791 104 713 331 242 37 103 33 4 4 25 43 4 32 29304 15244 1435 2495 8328 1770 3. 1,2% 16,2% 1,5% 2,7% 8,9% 1,9% 26713 5048 17890 28,4% 5,4% 19,0% 3775 4,0% 86 35 24 27 35845 16088 14405 1940 3313 38,1% 17,1 15,3% 2,1% 3,5% 7' 3ÖÖ 246 187 238 211 88 18 732 82 2104 2,2% 730 13640 13986 26300 2195 5634 14860 150 13994 2360 166 94014 ioo,o%| — n— Infrastructures Transport Télécommunications Energie Environnement & Eau Santé Ressources humaines Education Formation Recherche & Dévelocoement Environnement productif Industrie et services Agric. & Développement rur Pêche Tourisme Autres TOTAL " Mécu prix 1 995 m Annexe 3b Contribution des Fonds Structurels aux dépenses de développement de l'Objectif 2 (1994-1996). Allemagne Belgique Danemark Espagne France ; Italie Luxem bourg Pays-Bas Royaume- "Uni Finland Austria * Sweden* TOTAL Mécu prix 1994 Environnement productif Infrastructures de soutien Industries et services PME Tourisme Sites Industriels, aménagement et réhabilitation Environnement Zones urbaines, aménagement et réhabilitation Protection de infrastructures l'environnement, Ressources humaines Formaiion, emploi Centres de formation, équipements Recherche & Développement Assistance technique 245 48 24 f 62 11 1 19 65 13 52 293 213 79 11 76 37 17 12 10 16 11 3 a 53 27 9 17 4 TOTAL C) moy. 1995-96 en Mecu 1995 7 33 1 60 // 23 9 a 1 5 32 12 20. 1 se 592 302 290 214 174 40 317 258 69 8 710 168 254 160 148 1 54 262 169 103 614 306 67 242 25 1130 1765 335. 36 49 191 68 77 , 57 9 48 204 131 5 63 11 6 84 1 1 2 2 2 2 1 1 0 7 T 31 31 36 30 34 41 5 1038 252 248 330 207 1 89 138 S 138 113 90 23 9 755 628 39 188 22 3 00 2142 48 16 10 17 6 0 7 7 0 13 13 1 69 24 8 10 2 3 0 0 0 0 15 7/ 2 2 1 40 & 42 2 13 18 a 3264 901 671 1203 489 % 45,6% 12. 6% 9,4% 16,8% 6,8% 0 5 99 8,4% 0,24 762 10,7% 364 5. 1% 0,24 398 5,6% 10 14 1 5 2 64 2431 1608 123 899 34,0% 22,6% 1. 7% 9,8% 95 1,3% 7151 100,0% Contribution of the Structural Funds to Objectiva 3 and 4 expenditure on Human Re&ourcos tor lh. e period 1994-1096/1999 Contribution des Fond» structurels eux dôpensos de Ressources Humaines objectifs 3 et 4 pour la période 1894-1996/1999. Ballrog <Sà( Slrukturfonds zu don Auswendungen fö» Menschflcîie R~e60uicen nach Zlel 3 und 4 fur dk) Période 1994-1996/1999. Mecus 1994 BE OK DÉ- ES FR IT LU | NL UK Total % A n n e xe 3C Objoctivo 3 1. Occupational Inîtvgraîlon cl long-term unemp/oyed 2. Occupational integration of young pensons 3. Inlo^roUon of personi excluced from the labour marker A. Promotion of equs! opporlunilles 5 A'j'rr,? 133 02 ' 124 26 in * J 144 55 66 0 6 952 442 77 J60 50 495 723 J 68 62 0 724 980 705 IS 136 423 566 132 105 Total Objoctivo 4 393 263 1. 631 1 400 2. 562 1 316 1. Adaptation of v/ojkets to ir. duslilal change 2. Autres 24 2 12 • i 105 0 369 0 300 0 Total Nolo: Objoctivo 3 In UK is ûjroed lor 1994-1996; Objoctivo 4 in BE. OK, DE. FR, LU Is arjreod for 1994-1998, no ug/bement for UK. 13 " 105 369 26 300 ' 7 321 76 399 | 6 3 10 I 1 21 1 0 1 577 346 0 0 0 562 474 360 90 15 4. 015 367f 1. 654 461 - - 327 40 36 3 923 1. 501 10. 12a 100 156. 0 156 0 0. ,. _ » ,. 0| 1. 287 - 61 1. 368 94 6 100 • ^ Contribution des Fonds structurels aux dépensés de développement de l'objectif 5a-pôche (hors objectif 1), 1994-99 fMécus1994 L__L_ i B DK D E F:. ' '••/C F I. 1 L NL SE. UK TOT 24,5| 139,8 74,6 119. 6 189. 9 ; 23 134,4 1. 1 46,6 40 88,8 882,3 ' v'. '•• ' 'v '•:-'•'•*':•'!:<':i>•*•'••'. ' • i. '\'. -". -"»:. «». -/:. *ï-,••••••' ' Ahnexe 3D. J :. i. ;î'!:! «. ;• i -ml Annexe 3E DOCUP de l'Objectif 5b (1994-1999) : Allocation communautaire par axe prioritaire de développement (*) • : ' • '. • • • ; •' '• -, ' • iu|v-. :: !•; i •". Axo prioritaire Diversification agricole et sylvicole j. ; Diversification ai dêveloppemenl dés secteurs non-agricoles Protection d« l'environnement tourisme Développement local ei rénovation cfes villages Ressources humâmes Assistance technique et évaluation total Axe prioritaire Diversification agricole ai sylvicole Diversification et développement des secteurs. non-agricoles Protection de l'environnement ; ] J | ! i Tourisme * Développement local et rénovation des villages Ressources humaines Assistance technique et évaluation total ' [ BE '. - DK. DE FR IT-. LU NI UK 2 0 ,3 2 2 ,8 6. 9 1 0 ,2 3,9 12,9 1,1 78,1 14,7 12,9 14. 7 10,6 1,1 5 4 ,0 2 2 4. 2 3 2 1 ,7 2 0 7 ,7 8 6. 7 146,1 2 1 9. 6 2 3 ,0 ES 2 9 7. 9 9 6. 2 6 7 ,5 4 5 ,2 6 8. 6 8 8 ,6 ( ") 1 2 2 9 ,0 6 6 4 ,0 2 2 3 9. 4 BE 2 6 , 0% 2 9 , 2% 8 , 8% 1 3 , 1% 4 , 9% 1 6 , 6% 1 , 4% 1 0 0 , 0% DK" 2 7 , 2% 2 4. 0% • ( "). 2 7 , 2% ci 1 9. 6% 2 , 0% 1 0 0 , 0% DE 1 8 , 2% 2 6 , 2% 1 6 , 9% 7 , 1% 1 1 , 9% 1 7 , 9%. 1,9% 1 0 0 , 0% ES 4 4. 9% 1 4 , 5% 1 0. 2% 6 , 8% 1 0. 3% 1 3. 4% CM ' 1 0 0 , 0% 6 8 3 ,8 5 0 8 ,6 2 4 4 ,8 2 6 6 ,0 2 0 5 ,9 2 8 6 ,3 4 3. 9 FR 3 0. 5% 2 2. 7% 1 0. 9% 1 1,9% 9 , 2% 1 2 , 8% 2 , 0% 3 3 1. 5 168,3 9 4. 6 1 6 8 ,6 7,2 120,9 1 2 6 9 0 3. 7 IT 3 6. 7% 1 8 , 6% 1 0 , 5% 1 8. 7% 0. 8% 1 3 , 4% 1,4% 0,7 0,9 0. 5 1. 0 2,0 0. 8 0. 2 6,0 LU 1 1 , 2% 1 4 , 2% 8 , 8% 1 6. 4% 3 4 , 1% 1 2 , 8% 2 , 5% 1 0 0 , 0% 1 0 0 , 0% 1 0 0. 0% MECU prix courant 15,2 58. 1 35,7 20,9 M 17,2 1,8 64,8 305. 7 63. 9 174. 9 6 9. 0 132. 1 10. 1 totar 1653,2 1495,2 721. 5 7 8 3. 1 503,8 8 8 9. 1 93. ? 1 5 0. 0 8 2 0. 5 6 1 4 4 ,7 NL 1 0. 1 % 3 8. 7% 2 3. 8 % 1 3. 9% 0. 7% 1 1. 4% 1. 2% 1 0 0. 0% UK 7. 9% 3 7,3% 7. 8% 2 1. 3% 8. 4% 1 6 , 1% 1. 2% 1 0 0 , 0% % rora. ' total 2 6 , 9% 2 4. 3% 1 1. 7 % 1 2 , 8% • 8 , 2%. 1 4 , 5% 1. 5% | iQo. 0% ! ("/ Programmes epprouvés par C 'I Les actions relevant de cet exe sont intégrées dans d'autres axes habilitation prioritaires. Annexe 3 F Contribution des Fonds Structurels à l'Objectif 6 (1995-1999) ' ; i | Finlande | Infrastructures de base Secteur productif Ressources humaines Recherche et développement TOTAL 0 347 104 114 5 65 Tola! '~r Suède' >. - Mecu 1995 \ ; 13 152 64 23 252J 13 - 4 99 1. 68 1,6 6 1 ,1 2 0 ,5 1 37 - 1 6 ,8 :8 17 1 0 0 ,0 v:-l P ,1 'M- ;i^:i'" m- m> ISSN 1024-4492 KOM(96) 109 lopullinen ASIAKIRJAT FI 13 04 Lue telonumero : CB-CO-96-117-FI-C ISBN 92-78-01682-9 Euroopan yhteisöjcu^yirallistcn julkaisujen to cnisto L-2985 Luxemburg •ff