title: Förslag till rådets beslut om ett tredje flerårigt program för små och medelstora företag inom Europeiska unionen(1997-2000)

eurovoc_concepts:
EU programme
competitiveness
economic growth
labour market
small and medium-sized enterprises

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 20. 03. 1996 KOM(96) 98 slutlig 96/ 0087 (CNS) "ATT TILL FULLO UTNYTTJA DE EUROPHSKA SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAGENS MÖJLIGHETER TILL SYSSELSÄTTNING, TILLVÄXT OCH KONKURRENSKRAFT' Förslag till RÅDETS BESLUT om ett tredje flerårigt program för små och medelstora företag inom Europeiska unionen (1997-2000) (framlagt av kommissionen) "ATT TILL FULLO UTNYTTJA DE EUROPEISKA SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAGENS MÖJLIGHETER TILL SYSSELSÄTTNING, TILLVÄXT OCH KONKURRENSKRAFT' t DET FLERÅRIGA PROGRAMMET FÖR SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAG INOM DEN ÖVERGRIPANDE RAMEN FÖR GEMENSKAPENS ÅTGÄRDER FÖR SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAG Det råder nwnera en hög grad av samstämmighet kring de små och medelstoraföretagens nyckelroll nä' det gäller att skapa sysselsättningsmöjligheter och tillväxt inom Europeiska unionen Att få ut det mesta möjliga av de små och medelstora företagens potential för att uppnå dessa mål lade kommissionen nyligen fram ett handlingsprogram till Europeiska rådet i Madrid som efterlyste en mer ambitiös politik till förmån för små och medelstora företag. 1 / slutsatserna från mötet stöder man denna linje och uppmanar kommissionen att så snabbt som möjligt omsätta målsättningarna från Madridmötets handlingsprogram i praktiken. 2 Följaktligen har kommissionen meddelat att man skall lansera ett fyraårigt program (1997-2000) som ett led i Europeiska förtroendepakten för sysselsättning. Det framgår tydligt att det är nödvändigt med en starkare och mer direkt inriktning på politikenför små och medelstora företag både inom medlemsstaterna och på Europeiska Unionens nivå för att kunna trygga de befintliga arbetstillfällena och skapa nya sysselsättningsmöjligheter. Erfarenheterna visar att riktat stöd åt små och medelstora företag är ett ekonomiskt sätt att stödja sysselsättningstillväxten. A DE SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAGENS BIDRAG Tlf I TIT J VÄXT OCH SYSSELSÄTTNING De små och medelstora företagen är nyckelsektorn när det gäller att skapa nya sysselsättningsmöjligheter och tillväxt. Små och medelstora företag utgör 99,8 %av alla foretag, svarar för 66 % av sysselsättningen och 65 % av omsättningen i näringslivet inom Europeiska unionen3. Sysselsattningstillväxten i små och medelstora foretag är högre än i större företag4. Servicesektorn, som domineras av små och medelstora företag, har dessutom varit en viktig källa till nya arbetstillfällen under senare år och kommer även fortsättningsvis att ge betydande möjligheter till sysselsättning. På grund av sin flexibilitet och kapacitet när det gäller att snabbt anpassa sig till den utveckling och specialisering som marknaden kräver, är de små och medelstora företagen ett viktigt instrument för att främja konkurrenskraften inom europeisk industri och möjligheterna att penetrera marknader i tredje land. De små och medelstora företagens roll är särskilt viktig i mindre gynnade regioner och på landsbygden där de ofta utgör ryggraden i den lokala ekonomin. Den växande trenden i större företag att lägga ut verksamhet på entreprenad och skära ned verksamheten är samtidigt både en utmaning och en möjlighet för små och medelstora företag. Den snabba tekniska utvecklingen och globaliseringen av marknaden har effekter på konkurrensvillkoren och skapar nya möjligheter för små och medelstora företag. De innehar därför en nyckelroll när det gäller att öka den ekonomiska och sociala sammanhållningen i unionen. 5 SMEs: adynamic source of employment, growth aid competitiveness in the European Union. En rapport framlagd av kommissionen inför Europeiska rådet i Madrid, CSE(95) 2087. Conclusions of the Presidency, SI(95) 1000,16. 12. 1995, s. 14. Enteipnses in Europe, Third Report, 1994, s. 42-43. Se fotnot 1 ovan, s. 3. Ibidem. II B. SVAGHETER I DE SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAGENS MQIIJGHETER ATT VÄXA OCH SKAPA NYA ARBETEN Även de om små och medelstora företagen utgör en dynamisk källa till tillväxt i sysselsättningen och bidrar till ökningen av välståndet, måste man också inse att de i sig är svagare och mer benägna att gå i konkurs, särskilt under de första åren. I genomsnitt 50 % av de små och medelstora företagen i EU går i konkurs inom de fem första åren efter etableringen. 6 De små och medelstora företagens relativa svaghet och sårbarhet har främst sitt ursprung i följande fem orsaker: • • • • • rättsliga, skattemässiga och administrativa De alltmer komplicerade fömtsattningarna. Svårigheter att få tillträde till forskningsprogram och utnyttja forskningsresultat. Strukturella svagheter i företagsledningens kompetens och dåligt anpassade utbildningsprogram. Svårigheter att låna kapital till rimlig kostnad. Hinder för att få tillträde till produkt- och tjänstemarknaderna. C ATT FÖRVERKLIGA SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAGS MQJUGHEIER ATT BIDRA TTLL SYSSELSÄTTNING OCH TTIJLVÄXT För att till fullo utnyttja de små och medelstora företagens bidrag till tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning är det av största vikt att medlemsstaterna och Europeiska unionen förstärker och samordnar sina åtgärder för små och medelstora företag och att man då tar hänsyn till de nya utmaningar som det europeiska näringslivet står inför7. De flesta åtgärder bör införas på medlemsstatsnivå och så nära företagen som möjligt. Såsom det understryks i kommissionens handlingsprogram för små och medelstora företag inför Europeiska rådet i Madrid8, har alla medlemsstater (särskilt Tyskland, Frankrike, Förenade kungariket, Spanien och Belgien) nyligen förstärkt sin politik när det gäller små och medelstora företag och det finns nu en ansenlig grad av överensstämmelse mellan länderna på detta område. 9 I detta sammanhang kan dock Europeiska unionen spela en viktig och kompletterande roll och samtidigt respektera subsidiaritetsprincipen fullt ut. D. GEMENSKAPENS POLITIK FÖR SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAG Enligt riktlinjerna i målen i artikel 130 i fördraget, Vitbok om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning och det integrerade programmet för små och medelstora företag samt hantverkssektorn syftar gemenskapens företagspolitik till följande: Enterprises in Europe, Third Report, 1994, s. 230. Kommissionens vitbok om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning, s. 92. Se fotnot 1 ovan. Se fotnot 1 ovan, avsnitt I, s. 2 och bilaga I. k III • • Bidra till förutsättningar som gynnar utvecklingen inom de små och medelstora företagen genomgående i EU. Förbättra de europeiska små och medelstora företagens konkurrenskraft och uppmuntra till europeisering och internationalisering. För att kunna uppfylla ovanstående målsättningar har man baserat gemenskapens politik för små och medelstora företag på två samordnade program: det integrerade programmet för små och medelstora företag och det fleråriga programmet för små och medelstora företag. I tabellsanirnanfaraiingen på nästa sida återfinns de olika gemenskapssatsningarna på små och medelstora företag. Ç TABELL 1: CTMENSKAPSSATSNINGAR PÅ SME (SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAQ IV Gemensamma satsningar tillsammans med medlemsstaterna (utbyte av bästa rutiner) Satsningar inom ramen för andra gemenskapsprogram av intresse för SME Kompletterande satsningar (fleråriga program för SME) - Kommitté för att förbättra och förenkla affärsklimatet - Uppföljande rapport om sysselsättning (arbetskraftskostnader, flexibel och enklare artetsrnarkna&lagstifming) - Gemensamma satsningar på stödåtgärder för näringslivet och stimulering av efterfrågan - Riktlinjer för regleringspolitik - Enkelt system för momsbestämning Gemenskapsnätverk såsom EC-BIC, Craft Focal Points, innovationsförmedlingscentrer, demonstrations- och stödnätverk för multimediainformation, EURES, landsbygdsforum, europeiska informationscentrer för konsumenter över gränserna. - Uppföljande rapport om utbildning (yrkesutbildning på SME) - Uppföljande vitbok om utbildning (företagskultur och företagaranda) ESF (ramar för gemenskapsstöd) ADAPT (1,57 miljarder ecu) EMPLOYMENT NOW (460 miljoner ecu) LEONARDO (620 miljoner ecu) - Uppföljande grönbok om innovationer - Forum om informationssamhället och pilotprojekt inom G7 Fjärde ramen för FoTU (12,3 miljarder ecu, inklusive 700 miljoner ecu särskilt åt SME) INFO 2000 ERDF - System för bedömningar av effekter på företag - Analys av kostnadseffektiviteten - Överlåtelse av rörelser EIC som "first-stop-shops" för andra gemenskapsnätverk - Pilotprojekt för SME (managcmentutbildning) - Satsningar på att främja företagskultur - Företag som drivs av kvinnor och unga Pilotprojekt för SME (t. ex. NTBF, COMMERCE 2000) Prioriteringar från Madridmötet Administrativ förenkling Information Utbildning FoTU Innovation Information Samhälle Miljö Europeisering och Internationalisering - Gemensamma satsningar på stödåtgärder för näringslivet och stimulering av efterfrågan - Gemensamma satsningar på stödåtgärder för näringslivet Finansiell miljö Konsultation och uppläggning av politiken LIFE: 450 miljoner ecu (96-99) Initiativ för miljö och tillväxt Konkurrenspolitik (inklusive statligt stöd) Offentlig upphandling över gränserna Ekonomiska samarbetsområden över gränserna JOP (CEEC+CIS 50 miljoner ecu 96-99), ECIP (250 miljoner ecu 95-99), MED-INVEST (ingen fastställd budget för 96), AL- INVEST (41 miljoner ecu 95-2000), ASIA-INVEST (ännu ej fastställd) - Tillgång till strukturfonder (ERDF; ESF) - Gemenskapsinitiativ för SME (1 miljard ecu) - Totala EDB-lån åt SME - Lånegarantier från E1F - Uppföljande meddelande om skattebehandlingen av SME - ElC-infomation om miljön - SME-lagstiftning om effekter på miljön - Hantverk: miljöstyrning -Nätverk för förmedling av kontakter (BC-Net/BRE) - Direkta partnerskap (Europartenariat - Interprise) - Underleverantörskontrakt - Pilotprojekt för SME - internationalisering - Satsningar på hantverks- och småföretag - Satsningar på handel och distribution - Rättsliga förhållanden (äganderättsförbehåll, biläggande av tvister, rättsliga strukturer) - Betalningsförsening - Tillgång till lånefinansiering (t. ex. Round Table) - EASDAQ - Factoring och kreditförsäkring - Pilorprqjekt för företag baserade på ny teknik - Företagskonsultationer - Statistik och observationsorganet för SME -Kampanjer För ytterligare upplysningar se rapporten om samordning av satsningar på små och medelstora företag och hantverkssektom, KOM(95) 362, slutl. 8. 9. 1995. (T^ v L Det integrerade programmet för små och medelstora företag samt hantverkssektom Det integrerade programmet som antogs av kommissionen den 3 juni 199410 fastställer den övergripande utformningen av gemenskapens företagspolitik. Det är inte meningen att programmet skall ersätta de olika åtgärder som vidtagits nationellt eller på gemenskapsnivå, och det skall inte heller vara ett hinder i beslutsprocessen för de olika åtgärderna. Enligt programmets målsättning vill man binda ihop de olika initiativen till ett övergripande ramverk och se till att de hänger samman och syns tydligt. Samtidigt föreslår man ett närmare samarbete mellan alla berörda parter i de små och medelstora företagens utveckling - på gemenskapsnivå liksom på nationell och regional nivå - i syfte att förbättra samstämmigheten och effektiviteten i dessa åtgärder. I det integrerade programmet skiljer man mellan två typer av åtgärder enligt följande tabell: Det integrerade programmet för små-och medelstora foretag Bidrag från europeiska unionen:1? Samordnade satsningar med medlemsstaterna:11 Åtgärder försmå och^médëlsfora företag, som Åtgärder för att främja ömsesidiga kontakter mellan utarbetats medlemsstaterna och eventuell samordning när det • gäller åtgärder för små och medelstora företag samt hantverkssektom i samband med •. 12 • förbättring och förenkling av affärsklimatet för små och medelstora företag, ,„y stimulering och av förbättring stödåtgärderna för små och medelstora företag. • antingen inom , ramen for gemenskapens särskilda politik för små och medelstora fbretag. it. ex. det^flerångalpro^rainmetior sira och rnedelstoraMoretag), , H -•:& ellerlt^inom i Crament for %ndra han<im^ mtemà^ôneUa'safnl^ EEB^och EEF-åtprder, program dnpm ramen1 för - stniläurfonderna, tex. «gerrishskapsinitiariv för små;och medèlstora^ïoretag. När det gäller det integrerade programmet kommer kommissionen att lägga fram nya förslag till förmån för små och medelstora företag, särskilt en typ av lånegaranti med stark hävstångsefifekt på tillväxt och sysselsättning. Det integrerade programmet är framförallt inriktat på företag inom Europeiska unionen. Kommissionen har emellertid åtagit sig att gradvis öppna de flesta av unionens verksamheter för små och medelstora företag i de associerade länderna. Flera åtgärder som beskrivs i det tredje fleråriga programmet (t. ex. åtgärder för partnerskap) skulle därför kunna göras tillgängliga för små och medelstora företag i dessa länder genom att huvudsakligen använda medel från andra EU- program, i synnerhet PHARE, TACIS, JOP, MED-INVEST, AL-INVEST OCH ASIA-INVEST. 2. Det fleråriga programmet för små och medelstora företag Det fleråriga programmet för små och medelstora företag ryms inom ramen för det integrerade programmet och utgör en viktig del av bidraget från EU. Det lägger den rättsliga och budgetmässiga grunden till gemenskapens särskilda satsningar på små och medelstora företag. Det nuvarande Integrerade programmet för små och medelstora företag saint hantverkssektom, COM(94) 207 slutl. , 3. 6. 1994. Se artikel 130, punkt 2 i tordraget. Dvs. bidrag i form av satsningar och verksamhet som gemenskapen bedriver inom ramen för fördraget och även genom särskilda åtgärder som stöd åt satsningar inom medlemsstaterna (artikel 130, punkt 3 i fördraget). ? VI fleråriga programmet löper ut den 31 december 199613. Det tredje fleråriga programmet kommer att täcka perioden 1997-2000. Detta förslag välkomnas enhälligt och stöds av de europeiska företagsorganisationer som representerar små och medelstora företag14 och som rådfrågades av kommissionen den 20 februari 1996. De värdeförhöjande och kompletterande egenskaperna hos det fleråriga programmet kommer särskilt i dagen när det gäller följande punkter: De väidefömöjande aspektema i det fleråriga programmet Syftet med det fleråriga programmet ligger i ett antal sàrekiïo^^malsattriingar somdnte ingår i några andra gemenskapssatsningar (tex. förbattimgeniaVffcfla^^ och medelstora företag och europeiseringen av. -de srMjCch^me^lstoraipbr^" ~ affärsstrategier genom att<erbjuda möjligheter till^femsnationeUfeslmabete^ Det fleråriga programmerar-'också mycket användbart när^b^^eektttes^|nrio\ stödmetoder. Sådana satsningar kommer som bedrivs inom ramen för gemenskaperisy foislmm^^mrjovaiidns- |och| regionalpolitik De föreslagna satsningarna kommer*att bidra,till bäteJoinsl^rjerigdi| ökad effektivitet när det gäller de andra gemensk^satsningama^ay^intresse förlsmåf och medelstora företag Man har utvecklat en serie-åtgärder och riiètodeÉMn6m:dèWèràn _fii 'jxïïl-i -!œiJi*£ESh :i. _jj_-_i^i£ii. L- ii La • ^. i—i - strukturfonderna, innovationer, fbrskningjoch iräematio^llt^sar^nbete, n" avsikts maximera deras effekt {^företagen. *•'". ' / ^l 'Ï' \ Jämfört med det integrerade programmet kompletterar man satsningarna inom det fleråriga programmet med andra satsningar på små och medelstora företag och undviker på sätt dubbleringar. I det fleråriga programmet betonar man just de kompletterande och arbetsbesparande aspekterna i förhållande till andra gemenskapsåtgärder och satsningar inom medlemsstaterna till förmån för små och medelstora företag. Jämfört med det andra fleråriga programmet vill man i det tredje försäkra sig om kontinuiteten i gemenskapens företagspolitik och samtidigt stärka ett antal pågående satsningar och introducera en serie nya initiativ inom de nyckelområden som tas upp i kommissionens handlingsprogram för små och medelstora företag. 15 De nya aspekterna återfinns i följande uppställning: Rådets beslut 93/379/EEG, 14. 6. 1993, EGT nr L 161, 2. 7. 1993, s. 68. CCACC, CECOP, CEDI, EMSU, EUROCHAMBRES, EUROCOMvlERCE, EUROPMI, UEAPME, UNICE och YES for Europe. Se fotnot 1 ovan. VII ïNya aspekter i det tredje fleråriga programmet '. • * <• «. *«^\<v Att underlätta tillträdet till alla gemenskapsprogram av intresse tor små och medelstora företag genom att utveckla Euroiiifocentrer (ECI) som "first-stop-shops". Att arbeta hårdare på att förenkla administrativa förfaranden, särskilt geriöm att införa delar av analysen av kostnadseffektiviteten i systemet för bedömningar av effekter, på företagen. Att försäkra sig om att organisationerna för de små och medelstora företagen blir bättre integrerade i den process som rör beslutsfattandet. Att uppmuntra och stödja små och medelstora företag att gå ut på de mternatipnélla marknaderna, särskilt genom förbättrad nätverkskommunikation och ö l ^ u l l g a n g Mh marlmadsinformation Jiff. //. Att hitta nya vägar för att bättre kunna främja de små,och medelstoraxföretaf£nsp tekniska anpassning och tillträde till A?J •_ Att utveckla konkreta satsningar för hantverks- och småföretag och samtidigt ta ha^s^rå till deras särskilda egenskaper. * Att förbättra den finansiella situationen för små och medelstora sekundära marknader betalningsförseningar, factoring och krediter). Att uppmuntra företag som ägs av kvinnor, unga och mmoritetsgrupper. Att uppmuntra en ny företagaranda. Att integrera miljön och principen om hållbar utveckling i gemenskapens;företagsj)oHtik. (artikel 130 i fördraget). -. *,. :?,<**•*> företagt(mlgångtilljlån^ för små och medelstora företag, -;yförsäkringar^^)r| » A VI »fe. w företagamtbildning. *'/* : ' /*'^ ff" '""^^^ » Ä O -§ WW Det tredje fleråriga programmet läggs fram parallellt med en extern utvärderingsrapport om det (1993-1996). 16 Denna opartiska rapport har kommit med ett antal pågående fleråriga programmet förslag som håller på att genomföras eller tas upp i motiveringen, samtidigt som man fiillföljer analysen i ett separat meddelande från kommissionen. Följande tabell tar upp de väsentligaste rekommendationer i rapporten som man har tagit hänsyn till i detta förslag: Huvudretoirirrieiidatioiier i den externa iirvärderingsrapporten Att stärka ansträngningarna pä samordnmgsomradet sä att de sma och medelstora företagen beaktas i de olika gemenskapsprogrammen och att förstärka effektiviteten i utvärderingen av den inverkan lagförslagerithar haft på små och mede^ora>företag%^ riiraTefcsambrärirng mellan Att förbättra kvaliteten på ElC-nätverken och ffrämja '"#* > gemenskapsnätverken, inklusive alternativa organisatiorisfoimërr Att förstärka paimerekarjsrjrogramrnen genom förbättrad uppföljning:av och*ökat stcx^åt de deltagande fbretagea Att inom arbetet med pilotprojekten genom "verklighetstest" av innovativa åtgärder för små och medelstora,företag inom olika nyckelområden. Att stärka kampanjansträngningarna i samband med satsningar soimär <av intresse-för små och medelstora företag. Att använda mer informationsteknik inom nätverken och i informatioiisspddningen. fortsätta med "laboratorieprincipen" ^ ' >Ui£k K'*x ,//%\•" ^'M\ företagen att delta i Man måste försöka få representationsorganen för de små och medelstora utformningen av satsningarna för att dessa ska ha bättre effekt. I linje med Madridrapporten om små och medelstora företag kommer kommissionen att förbättra "konsultationen av organisationerna för Se kommissionens meddelande om den externa utvärderingsrapporten rörande genomförandet av rådets beslut 93/379/EEG, EGT nr L 161, 2. 7. 1993, s. 68. ? VIII små och medelstora företag när man utarbetar satsningar som berör dessa och uppmuntra dem till att delta fullt ut" både nationellt och på gemenskapsnivå. 17 R DETFTERÅRTGA PROGRAMMET FÖR SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAG SÖM ETT TED T *W>ITOOEI>roEPAKTEiy" FÖR SYSSELSÄTTNING Det tredje fleråriga programmet för små och medelstora företag är hörnstenen i gemenskapens politik för små och medelstora företag. Som sådant utgör det en integrerad del i kommissionens ' förtroendepakt ' ' för sysselsättningen. Detta program står för konkreta och snabbverkande satsningar som ska hjälpa till att få ut det mesta möjliga av de små och medelstora företagen när det gäller nya arbetstillfällen, särskilt genom att få till stånd en ökning av antalet små och medelstora företag som är ute på den gemensamma marknaden och genom att främja deras internationalisering. Om programmet genomförs konsekvent kommer hela batteriet av satsningar inom ramen för det tredje fleråriga programmet för små och medelstora företag att ha ett massivt inflytande inom hela unionen. Se fotnot 1 ovan, s. 17. FÖRSLAG ULL RÅDETS BESLUT om ett tredje flerårigt program för små och medelstora företag inom Europeiska unionen (1997-2000) (Framlagt av kommissionen) If DET TREDJE FLERÅRIGA PROGRAMMET FÖR SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAG MOTIVERING INNEHÅLLSFÖRTECKNING I PROGRAMMETS OMFATTNING IL PRIORITERADE MÅL OCH FÖRESLAGNA ÅTGÄRDER A. FÖRENKLA OCH FÖRBÄTTRA DE ADMINISTRATIVA OCH RÄTTSLIGA FÖRUTSÄTTNINGARNA FÖR FÖRETAGEN A. l. Säkerställa att hänsyn tas till de små och medelstora företagens intressen i gemenskapens olika initiativ och handlingsprogram A. 2. Förenkla och förbättra gemenskapslagstiftningen A3. Öka insynen och spridningen av de bästa metoderna för att förenkla och förbättra de administrativa och rättsliga förutsättningarna A4. Förbättra det rättsliga ramverket för de små och medelstora företagens gränsöverskridande verksamhet B. FÖRBÄTTRA DE EKONOMISKA FÖRt JTSÄTTNTNGARNA FÖR FÖRETAGEN B. l. Förbättra tillgången till lånefinansiering B. 2. Intensifiera ansträngningarna för att minska problemen med sena betalningar B. 3. Underlätta utvecklingen av särskilda finansiella instrument B. 4. Stimulera utvecklingen av kapitalmarknader för snabbt växande små och medelstora företag C. HJÄLPA DE SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAGEN ATT EIJROPEISERA OCH INTERNATIONALISERA SINA STRATEGIER. SÄRSKILT GENOM FÖRBÄTTRADE INFORMATIONSTJÄNSTER C. 1 Utveckla informationstjänster C. 2 Förbättra främjandet av åtgärder för små och medelstora företag C. 3 Främja samarbete genom nätverken Ibr sökande efter partnerföretag C. 4. Främja direkta kontakter genom partnerskapsprogram 11 C. 5. Utveckla partnerskap genom underleverantörskontrakt C. 6. Främja tillträde till nya marknader och de små och medelstora företagens internationalisering D, STÄRKA DE SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAGENS KONKURRENSKRAFT OCH FÖRBÄTTRA TILLGÅNGEN TILL FORSKNINGS- OCH INNOVATIONSRESULTAT SAMT TILL UTBILDNING D. l. Öka de små och medelstora företagens innovativa potential D. 2 Stimulera ledarskapsutbildning D. 3. Anpassning till miljökrav E. FRÄMJA ENTREPRENÖRSKAP OCH STÖDJA SÄRSKILDA MÅLGRUPPER E. l. Kultur för företagande och entreprenörskap E. 2. Hantverkare och småföretagare E. 3 Företag inom handel och distribution E. 4. Kvinnor och unga företagare; företag som ägs av minoritetsgrupper ITT. ATT UTVEnQ A FÖRETAGSPOLITIKEN /K DEL l OMFATTNING Detta tredje program är hörnstenen i gemenskapens politik för små och medelstora företag. Det utgör grunden till de åtgärder som syftar till att höja medvetenheten hos ett betydande antal små och medelstora företag om utmaningarna för en företagsstrategi som ökar konkurrenskraften för att höja sin andel i den gränsöverskridande och internationella handeln. En positiv effekt från detta är att det skapar sysselsättningstillfällen. I linje med den analys som framfördes i kommissionens politiska rapport om små och medelstora företag inför Europeiska rådets möte i Madrid18 har följande fem prioriterade mål för politiken fastställts tillsammans med riktlinjer för de åtgärder som bör vidtas på gemenskapsnivå: 1. Förenkla och förbättra de administrativa och rättsliga fömtsättningarna för företagen. 2. Förbättra de ekonomiska förutsättningarna för företagen. 3. Hjälpa de små och medelstora företagen att europeisera och internationalisera sina strategier, särskilt genom förbättrade informationstjänster. 4. Stärka de små och medelstora företagens konkurrenskraft och förbättra tillgången till forsknings- och innovationsresultat och till utbildning. 5. Främja entreprenörskap och stödja särskilda målgrupper. Det tredje programmet inriktas på små och medelstora företag, oberoende av storlek, sektor, juridisk form eller lokalisering inom det europeiska ekonomiska samarbetsområdet19. Då föreslagna åtgärder riktar sig särskilt till hantverksföretag och småföretag kommer det speciellt att hänvisas till denna typ av företag, vilket även gäller för handel och distribution. Eftersom programmet stöder gemenskapens politik för sammanhållning20, är de föreslagna åtgärderna för små och medelstora företag i det fleråriga programmet inte begränsade till företag som är etablerade i regioner som är berättigade till stöd enligt gemenskapens regionalpolitik. I detta sammanhang bör det faktum att det fleråriga programmet och gemenskapens initiativ för små och medelstora företag kompletterar varandra framhållas som en faktor som stimulerar den ekonomiska utvecklingen i unionen. Detta inbegriper även att det skapas arbetstillfällen på lokal nivå. Det nuvarande fleråriga programmet löper ut den 31 december 199621. Det tredje programmet skall därför träda i kraft den 1 januari 1997 och löpa över perioden fram till den 31 december 2000. Små och medelstora företag, en dynamisk källa till sysselsättning, tillväxt och konkurrenskraft inom Europeiska unionen. Rapport framlagd av Europeiska kommissionen för Europeiska rådet i Madrid, CSE(95) 2087. Kommissionens rekommendation om definitionen på små och medelstora företag (dok. C 96/261). Första rapporten om ekonomisk och social sammanhållning som upprättats enligt artikel 130b i Fördraget om Europeiska unionen. Rådets beslut 93/379/EEG, 14. 6. 1993, EGT nr L 161, 2. 7. 1993, s. 68. /Ib DELIE PRIORITERADE MÅL OCH FÖRESLAGNA ÅTGÄRDER A A l. FORENKLA OCH FÖRBÄTTRA DE ADMINISTRATIVA OCH RÄTTSLTGA FÖRUTSÄTTNINGARNA FÖR FÖRETAGEN SÄKERSTÄLLA ATT HÄNSYN TAS TUX DE SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAGENS INITIATIV OCH HANDLINGSPROGRAM I GEMENSKAPENS PUKA INTRESSEN Ett av de viktigaste målen för gemenskapens politik för små och medelstora företag är att säkerställa att de små och medelstora företagens dimension integreras i gemenskapens åtgärder när de utarbetas och genomförs. Kommissionen kommer att öka sina ansträngningar på detta område. Medan ansträngningar att förenkla och förbättra gemenskapslagstiftningen kommer att bidra till att detta mål uppnås bör en större samordning mellan gemenskapsåtgärder och politiken för små och medelstora företag också främjas. Detta skulle göra gör det möjligt för små och medelstora företag att delta fullt ut i alla gemenskapens åtgärder och program. Vad beträffar strukturfondernas program, till exempel, drar de små och medelstora företagen ännu inte fördel av fonderna i tillräckligt stor omfattning i förhållande till deras andel i ekonomin och möjligheter att bidra till sysselsättningen22. Detta tillvägagångssätt skall också gälla för program för forskning och teknisk utveckling, program för innovation, utbildning och yrkesutbildning, effektiv energianvändning, miljö, internationellt samarbete samt Europeiska investeringsbankens och Europeiska investeringsfondens instrument. De första resultaten för denna samordning ställs upp i det integrerade programmet för små och medelstora företag samt hantverkssektorn23 och en ny rapport om samordning24. Konkreta åtgärder inom det fleråriga programmet för små och medelstora företag kommer att inkludera en rekommendation till medlemsstaterna hur de små och medelstora företagens andel i gemenskapens åtgärder och program kan ökas. Som ett svar på behovet att påskynda arbetet med att förenkla den lagstiftning på den inre marknaden som särskilt påverkar små och medelstora företag kan ett förslag för att inrätta små grupper som verkar för detta utarbetas. A. 2. FÖRENKLA OCH FÖRBÄTTRA GEMENSKAPSLAGSTTFIMNOEN Små och medelstora företag står inför alltmer komplexa juridiska, skattetekniska och administrativa förhållanden. Även om kostnaden för ett samhälle utan lagstiftning aldrig har beräknats, har den totala årliga kostnaden för administrativa bördor för alla företag i Europa uppskattats till 150 till 250 miljarder ecu25. Det är framför allt kostnaderna för aaministrativa förfaranden i samband med att man startar ett företag som ger anledning till oro26. Dessa kostnader kan huvudsakligen hänföras till de krav som medlemsstaterna har. I linje med kommissionens rapport till Europeiska rådets möte i Madrid "Att stifta bättre lagar"27 kommer kommissionen att öka sina ansträngningar att minska byråkratin och förbättra 22 23 24 25 26 27 Revisionsrättens årsrapport för budgetåret 1994, EGT nr C 303, 14. 11. 1995, s. 140. KOM(94) 207 slutlig. KOM(95) 362 slutlig, 8. 9. 1995. Se fotnot 1 ovan, s. 4. Se den jämförande tabellen på s. 36 i Grönbok om innovationer, COM(95) 688 slutlig, 20. 12. 1995. "Att stifta bättre lagar", COM(95) 580. -7' gemenskapslagstiftningen och de politiska åtgärder som kan ha effekt på företagen, särskilt små och medelstora företag. Detta mål kräver att insatser görs för att undvika och minska onödiga administrativa bördor och kostnader för att efterleva regler i redan gällande och ny lagstiftning, vilket hindrar etablering och utveckling av företag. För att uppnå detta mål har kommissionen nyligen antagit riktlinjer för lagstiftningspolitiken28. Riktlinjerna understryker behovet av att säkerställa så omfattande externa samråd som möjligt. De förutser också ett nytt tillvägagångssätt som syftar till att rationalisera och modernisera effektanalyser, däribland systemen för bedömningar av effekter på företag som är av särskilt intresse för små och medelstora företag. Mot bakgrund av behovet av att små och medelstora företag rådfrågas om vilka av kommissionens förslag som kommer att ha inverkan på dem, kommer kommissionen att förbättra kvaliteten på bedömningar av effekter på företag. Detta kommer att ske genom att säkerställa att små och medelstora företag involveras redan när ny lagstiftning eller nya program förbereds inom gemenskapen. Vidare vill kommissionen införa pragmatiska metoder för utvärdering av lagförslag, vilket omfattar användningen av analyser av kostnadseffektiviteten då detta anses nödvändigt29. Utvärderingen kommer att utföras på följande sätt beroende på karaktären och komplexiteten hos kommissionens förslag: • • Intern utredning då detta är tillräckligt för att fastställa kostnader för att efterleva förslaget samt de ao^ninistrativa bördorna Samråd med en representativ panel av företag som valts ur en pool av frivilliga företag i samarbete med de små och medelstora företagens organisationer. Panelen skall ge detaljerad information om konsekvenserna av lagförslagen. Beställning av omfattande analyser av kostnadseffektiviteten för de mest komplexa förslagen med konsekvenser för många branscher inom näringslivet. Troligtvis kommer utomstående konsulter att anlitas. Uppdraget att utföra den interna utredningen eller analysen av kostnadseffektiviteten kommer att överlämnas åt kommissionens avdelningar som har ansvar för respektive förslag. För att utföra förfrågningar som är begränsade till ett representativt antal frivilliga företag, kommer generaldirektorat XXIII att i samarbete med andra avdelningar inom kommissionen och de små och medelstora företagens organisationer, ingå ett avtal med ett nätverk av de små och medelstora företagens forekningsinstitut för att säkerställa att resultaten uppnår en nödvändig grad av homogenitet och neutralitet. A3. ÖKA INSYNEN OCH SPRIDNINGEN AV DE BÄSTA METODERNA FÖR ATT FÖRENKLA OCH FÖRBÄTTRA DE ADMINISTRATIVA OCH RÄTTSUGA FÖRUTSÄTTNINGARNA a. Övervakning av administrativ förenkling Det finns behov av större insyn och mer information om nya initiativ som tas för att höja kvaliteten på och omfattningen av ansträngningarna för administrativ förenkling både på gemenskaps- och Riktlinjer för lagstiftningspolitiken, SEC(95) 2255 av den 16. 1. 1996. Denna metod anses vara speciellt nydanande i den externa utvärderingsrapporten (se sidan 7). Ett liknande tillvägagångssätt har nyligen föreslagits i ett betänkande från Kommittén för företagsskapande som inrättats av det danska Industriministeriet (se Betaenkning nr 1304, s. 210. ) 4 £ medlemsstatsnivå. Flera medlemsstater har uttryckt intresse för denna typ av information, som också skulle vara till nytta för gemenskapens institutioner. Kommissionen kommer därför att kontrollera de framgångar som uppnåtts i samband med den nya strategin för administrativ förenkling30 och utbyte av de bästa metoderna mellan medlemsstaterna. Detta kommer att leda till rekommendationer inom dessa områden31. Dessa kommer att omfatta resultaten av de omfattande undereökningar som Euroinfocentrerna (EIC) genomfört. b. Överlåtelse av företag Åtminstone 300 000 arbetstillfällen försvinner varje år inom EU på grund av att överlåtelser av företag misslyckas32. Kommissionen kommer att uppmuntra och stödja initiativ som syftar till att öka kunskaperna hos näringslivets organisationer och andra intresserade grupper om överlåtelse av företag. På grundval av utvärderingen av genomförandet av rekommendationen om överlåtelse av företag33 kommer kommissionen att uppmuntra nya initiativ och främja lämpliga åtgärder, vilka inbegriper en särskild gemensam åtgärd i denna fråga. c Äganderättsförbehåll Äganderättsförbehåll, en rättslig mekanism för att fördröja överföring av ägandeskap av varor till dess att hela köpeskillingen har betalts, är ett av de mest lämpliga sätten att underlätta kommersiella transaktioner. Ett sådant rättsligt instrument måste vara tillgängligt för alla ekonomiska aktörer. Det finns emellertid ett antal olikheter som gör det svårt att utnyttja denna typ av instrument Kommissionen kommer därför att med utgångspunkt från ett samrådsdokument överväga om det finns behov av en rekommendation på detta område34. A4. FÖRBÄTTRA DET RÄTTSUGA RAMVERKET FÖR DE SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAGENS GRÄNSÖVERSKRIDANDE VERKSAMHET a. Förlikningsförfarande vid gränsöverskridande tvister mellan foretag Tvister som uppkommer vid verksamhet över gränserna är ofta svåra att lösa, särskilt med tanke på de kostsamma, komplexa och langdragna förfarandena Företagen, i synnerhet små och medelstora företag, avhåller sig från att internationalisera på grund av svårigheterna att få tillträde till rättssystemen i de andra medlemsstaterna De flesta av dessa problem ligger hos medlemsstaterna på grund av hur deras rättssystem är organiserade35. Kommissionen kommer att uppmuntra till att det utarbetas alternativa förfaranden för att lösa tvister som uppkommer vid företagens gränsöverskridande verksamhet, särskilt rörande de små och medelstora företagen. Detta innebär att användningen av instrument såsom medling, förenklade skiljedoms- och förlikningsförfaranden kommer att främjas. 31 33 34 35 Se fotnot 1 ovan, avsnitt V. I. Se det integrerade programmet för små och medelstora företag samt hantverkssektorn. Se fotnot 1 ovan, avsnitt III. A. Kommissionens rekommendation om överlåtelse av små och medelstora företag, EGT nr L 385, 31. 12. 1994, s. 14 och nr C 400, 31. 12. 1994, s. 1. Ett liknande samrådsdokument har lagts fram i samband med överlåtelse av företag (EGT nr C 204, 23. 7. 1994, s. 1). Långa dröjsmål med att vidta åtgärder mot medlemsstater, i vilka det finns hinder för den inre marknaden kan innebära skillnaden mellan överlevnad och misslyckande för vissa små och medelstora företag. Kommissionen kommer därför att öka hastigheten i sina egna förfaranden för att lösa tvister på den inre marknaden och göra dem mer effektiva. ni b. Främja lämpliga rättsliga stmkturer De befintliga rättsliga strukturerna för samarbete över gränserna är fortfarande ofullständiga och inte tillräckligt välkända för små och medelstora företag. Företagspolitiken bör därför främja befintliga rättsliga strukturer och stödja att nya instrument utarbetas som är mer anpassade till de små och medelstora företagens behov. De europeiska ekonomiska intressegrupperingarna (EEIG) är gemenskapslagstiftningens första rättsliga instrument för gränsöverskridande samarbete. Användningen av detta instrument är dock ännu inte allmänt utbredd bland små och medelstora företag och det råder brist på praktisk information om erfarenheterna av instrumentet. För att främja användningen av europeiska ekonomiska intressegrupperingar i gränsöverskridande samarbete, bör REGIE-initiativet (dvs. Europeiska nätet av EEIG) genomföras fullt ut. Detta kräver att databasen för REGIE utvecklas och att de små och medelstora företagens medvetenhet höjs för att ge praktisk information och för att fastställa möjliga förbättringar av befintlig lagstiftning, där det är lämpligt. Som underströks i Molitor-rapporten36 och den andra Ciampi-rappoiten37 finns det ett behov att införa andra rättsliga instrument som passar små och medelstora företag som gör affärer i olika medlemsstater. Rådets antagande av stadgan för europeiska bolag kommer att ge små och medelstora företag ett passande juridiskt instrument för deras gränsöverskridande verksamhet. Under tiden kommer kommissionen att undersöka vägar att främja utvecklingen av en förenklad stadga för aktiebolag med få ägare (se det nya integrerade programmet för små och medelstora företag)38. B. FÖRBÄTTRA DE EKONOMISKA FÖRUTSÄTTNINGARNA FÖR FÖRETAGEN Kommissionen är absolut övertygad om att steget mot Ekonomiska och monetära unionen kommer att ha en positiv inverkan på företagen, särskilt beträffande ökad monetär stabilitet. Att målen i Fördraget om de offentliga finanserna uppnås kommer att ha både kvantitativa effekter (minskning av utträngningseffekten "crowding-out") och priseffekter (räntor)39. Det är emellertid fortfarande svårt för de europeiska små och medelstora företagen att få tillgång till kapital, bland annat på grund av att skattesystemen missgynnar riskkapital. Vidare har de svårigheter att få banklån till rimliga räntor och snabbt växande företag hämmas av att det inte finns någon europeisk kapitalmarknad för små och medelstora företag40. I det integrerade programmet för små och medelstora företag anges ramverket för en mängd åtgärder för att förbättra de ekonomiska fömtsättriingarna för företagen, vilka bl. a inbegriper utbyte av bästa metoder mellan medlemsstaterna och en förstärkning av gemenskapsåtgärder inom detta område. Det tredje fleråriga programmet vidtar kompletterande åtgärder som inte omfattar något direkt ekonomiskt stöd till små och medelstora företag utan istället inriktas på att förbättra de ekonomiska fömtsättningama genom 36 37 38 39 40 Rapport från den oberoende expertgruppen om en förenkling av lagstiftning och administration, KOM(95) 288 slutlig, 21. 6. 1995, s. 83. "Att stärka den europeiska konkurrenskraften", andra rapporten från den rådgivande gruppen om konkurrenskraft, december 1995, s. 8. Kommissionens kommentarer till rapporten från den oberoende expertgruppen om en förenkling av lagstiftning och administration, KOM(95) 596. Se också det ändrade förslaget till rådets förordning om en stadga för ett kooperativt företag (SYN 388, 6. 7. 1993, för närvarande under diskussion i rådet). Det uppskattas, till exempel, att en minskning av budgetunderskotten med en procent inom Europeiska unionen skulle generera 65 miljarder ecu per år för investeringar i den privata sektorn. Se fotnot 1 ovan, avsnitt III. D. /} att ta bort restriktioner och ge de små och medelstora företagen bättre tillgång till finansiella instrument. Alla insatser som omfattar statligt stöd till åtaganden i någon form måste följa eller vara i enlighet med de principer som fastställs i artikel 92 och 94 i fördraget och all relevant sekundärrätt. I det fleråriga programmet föreslås åtgärder inom följande områden: B. l. FÖRBÄTTRA TITJGÅNGEN TILL LÅNEFINANSIERING Banklån utgör den dominerande formen för extern finansiering för små och medelstora företag, trots att det är ett välkänt faktum att många av dessa företag har stora svårigheter att få lån till rimliga kostnader för att expandera och investera i förhållande till större företag. Detta problem är särskilt uttalat för små företag, eftersom bankerna anser att kreditrisken är större i samband med dessa företag än i samband med större. Små företag har dessutom ofta ingen möjlighet att ge säkerhet vid belåning. Små och medelstora företag betalar vanligtvis en ränta som är två till fem procentenheter högre än större företag41. Lånegarantier är till stor hjälp när det gäller att överbrygga dessa hinder, eftersom de minskar kreditrisken och också utgör en kompensation för bristen på säkerhet. Europeiska investeringsfonden (EIF), som utfärdar lånegarantier för små och medelstora företag och transeuropeiska nätverk, har stora möjligheter att hjälpa företag med att överbrygga dessa hinder. Det finns också utrymme för samverkan mellan stödinstrument i budgeten och EIF. Pilotprojektet "Tillväxt och miljö" är ett tydligt och lovande exempel; gemenskapens lånegaranti utökas utan kostnad till företag som lånar (till investeringar med positiva effekter på miljön), medan kostnaden för garantipremiema bärs av gemenskapens budget. Kommissionen kommer att lägga fram förslag om ett lånegarantiinstrument för små och medelstora företag med positiv inverkan på tillväxt och sysselsättning. Kommissionen kommer även fortsättningsvis att stödja utvecklingen av ömsesidiga garantifonder, framför allt genom samarbetet med Europeiska föreningen för ömsesidiga garantifonder. Vidare kommer kommissionen att stimulera en bred diskussion inom bankvärlden om vägar att förbättra finansieringen för små och medelstora företag. Konkreta åtgärder kommer att omfatta stöd till rundabordssamtalen mellan bankdirektörer och små och medelstora företag, som undersöker nya metoder för bättre tillgång till finansiering för små och medelstora företag. Man kommer att rikta särskilt uppmärksamhet mot att kvinnliga företagare får bättre tillgång till finansiering och mot att förbättra de ekonomiska fömtsättningarna för små och medelstora företag inom handel och distribution. Kommissionen kommer att uppmuntra banker och små och medelstora företag att genomföra resultaten från rundabordssamtalen i så stor utsträckning som möjligt. B. 2. INTENSIFIERA ANSTRÄNGNINGARNA FÖR ATT MINSKA PROBLEMEN MED SENA BETALNINGAR Kommissionen inser att det är viktigt för små och medelstora företag att antalet försenade betalningar minskar. Detta innebär att offentliga myndigheter och däribland kommissionen själv vidtar åtgärder. Kommissionen anser att det ekonomiska klimatet motiverar att vid utvärderingsprocessen handelstransaktioner påskyndas42. Kommissionen kommer att lägga fram ytterligare förslag under 1997 och kommer att stödja åtgärder som organiserats av näringslivets organisationer och som syftar till att förbättra företagens kunskaper om att sköta den finansiella verksamheten genom rekommendationen om betalningsfrister fastställs som i Se fotnot 1 ovan, s. 7. EGT nr L 127, 10. 6. 1995, s. 19 och EGT nr C 144, 10. 6. 1995, s. 3. /?* information, utbildning och andra åtgärder (t. ex. programvara för förvaltning av likvida medel för små och medelstora företag). B. 3. UNDERLÄTTA UTVECKLINGEN AV SÄRSKILDA FINANSTET IA INSTRUMENT Vid rundabordssamtalen mellan bankdirektörer och små och medelstora företag underströk man betydelsen av factoring- och kreditförsäkringar för att hjälpa små och medelstora företag med behov av rörelsekapital och för att minska deras problem i samband med betalningsfrister. Användningen av dessa instrument varierar emellertid mycket mellan medlemsstaterna. Kommissionen kommer därför att undersöka orsakerna till att utvecklingen av dessa instrument hämmas i ett antal medlemsstater och förbereda en samrådsrapport med förslag, möjligen i form av rekommendationer, för att få de finansiella instrumenten på den inre marknaden att fungera bättre. B. 4. STIMULERA UTVECKLINGEN AV KAPITALMARKNADER FÖR SNABBT VÄXANDE SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAG En betydelsefull svaghet i det nuvarande finansiella systemet i Europa är bristen på likviditet och avsaknaden av europeiska kapitalmarknader för små och medelstora företag med hög tillväxttakt43. Detta hämmar framfor allt högteknologiföretag, vilket i sin tur har en negativ effekt på innovation och risktagande. I jämförelse med de 400 företag i USA som årligen utnyttjar sekmdärmarkriader, är det bara 10 till 20 procent av detta antal som gör samma sak i Europa och många väljer att börsintroducera sig på NASDAQ i USA istället. För att uppmuntra inrättandet av samt en friktionsfri verksamhet i marknader av denna typ i Europa har kommissionen uppmanat medlemsstaterna att ta bort de återstående rättsliga, skattemässiga och övriga hindren till slutet av 199644. Med utgångspunkt från en kommande rapport till rådet kommer kommissionen att lägga fram förslag till lämpliga åtgärder för att uppmuntra utvecklingen av dessa viktiga finansiella resurser, inklusive EASDAQ45. C HIÄLPA DE SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAGEN ATT EIJROPEISERA OCH INTERNATIÖNAIJSERA SINA STRATEGIER. SÄRSKILT GENOM FÖRBÄTTRADE INFORMATIONSTJÄNSTER De små och medelstora företagens sysselsättnings- och tillväxtmöjligheter kan endast utnyttjas fullt ut om de snabbt integreras i den inre marknaden. Det finns bara 460 000 företag som sysslar med verksamhet över gränserna. Mot bakgrund av att det är relativt lätt för amerikanska företag att ägna sig åt handel över delstatsgränserna46, borde ett betydligt större antal europeiska företag, särskilt små och medelstora företag, uppmuntras att delta i handel över gränserna. Även om det behövs fullt samarbete från förmedlare och medlemsstater för att uppnå ett mer ambitiöst mål, bör de särskilda och kompletterande insatser som föreslås i detta program underlätta tillgången för ett mycket större Se fotnot 1 ovan, s. 8. Se fotnot 1 ovan, avsnitt V, s. 18. Se kommissionens meddelande om genomförbarheten av upprättandet av en europeisk kapitalmarknad för expansiva mindre företag, COM(95) 498, 25. 10. 1995. Det finns inga uppgifter om amerikanska företag som ägnar sig åt handel över delstatsgränserna. Det faktum att cirka 400 000 av USA:s 16 miljoner företag ägnar sig åt internationell handel antyder dock att antalet företag som deltar i handel över delstatsgränsema måste vara mycket högre med tanke på att amerikanska företag koncentrerar sig på den inhemska marknaden i högre utsträckning. 8 antal företag, särskilt små och medelstora företag, till den inre marknaden. Dessa insatser bör också hjälpa företagen att anpassa sig till nya krav från den internationella konkurrensen. Den första uppgiften är att påverka de små och medelstora företagens verksamhetstrategier så att de inriktas på en snabb integration i den inre marknaden. För att uppnå detta syfte är det nödvändigt att ge de små och medelstora företagen lämpliga instrument för att genomföra dessa verksamhetstrategier. Information och partnerskap med andra företag utgör de huvudsakliga instrumenten så att små och medelstora företag kan nå ut till större marknader på den inre marknaden och även utanför. Med tanke på alla de olika situationer som små och medelstora företag möter kräves det ytterligare insatser, särskilt för särskilda målgrupper. Kommissionen kommer att följa de riktlinjer som fastställdes i dess rapport om den framtida veiksamheten i informations- och samarbetsnätverken47. Rapporten fastställer ett antal möjliga förbättringar i ledningen av dessa nätverk, men föreslår emellertid inte en grundläggande förändring av de metoder som valts av kommissionen. Den rekommenderar inte heller att de olika nätverken slås samman till ett eller att kommissionen skall överge det koncept enligt vilket den samarbetar med ett stort antal decentraliserade värdorganisationer och begränsar sin egen uppgift till att utföra tjänster som mellanhand48. Den externa utvärderingsrapporten för det andra fleråriga programmet49 föreslår emellertid en sådan sammanslagning av alla nätverk. Kommissionen delar uppmaningen i utvärderingsrapporten bara så till vida att ett enda gränssnitt med kunden skulle ha uppenbara fördelar vad gäller insyn och enkelhet för all marknadsföringsverksamhet. En sammanslagning skulle inte ge några fördelar i form av effektivitetsvinster, kostnadseffektivitet och kvalitetskontroll, eftersom de olika tjänsterna, vilket också poängteras i utvärderingsrapporten, måste fortsätta i samarbete med de olika specialiserade förmedlarna och eftersom de olika rollerna måste definieras ännu tydligare om tjänstens kvalitet skall förbättras. Förslaget att kommissionen skulle ha total kontroll över verksamheten i nätverket för Euroinfocentrer (ElC-nätverket) (som framförs i den externa utvärderingsrapporten) skulle göra en sammanslagning till ett nätverk ännu svårare att genomföra. Enligt kommissionens uppfattning skulle detta inte bara kräva betydande investeringar, utan också medföra betydande extra driftskostnader. Kostnaderna för den centrala enheten skulle förbli oförändrade, medan ett reducerat antal Euroinfocentrer skulle medföra att varje kvarvarande Euroinfocenter blir större och kräver mer personal för att upprätthålla nivån på kunskap och heltidsarbete per EIC. Kommissionen drar därför slutsatsen att det skulle vara ett misstag att avbryta det kraftfulla och givande partnerskapet med ett stort antal olika organisationer, vais direkta och indirekta bidrag har enormt politiskt värde. Istället skulle partnerskapet utvecklas genom att mer fullständigt integrera Euroinfocentrema i värdorganisationernas övergripande struktur. Detta utesluter dock inte att kommissionen försöker välja, efter överenskommelser med dess olika partnerorganisationer, en unik identifikation enligt vilken de olika nätverken skulle kunna arbeta. I detta fall kommer ElC-nätverket att fungera som en s. k. "first-stop-shop" för att förenkla och förbättra kundens tillgång till de olika tjänster som erbjuds av kommissionens olika nätverk. Denna rapport från kommissionen föreskrivs i artikel 5 i rådets beslut 93/379/EEG av den 14 juni 1993. Se sidan 20 i rapporten. Denna externa rapport föreskrivs i artikel 5 i rådets beslut 93/379/EEG av den 14 juni 1993. il Kommissionen förespråkar inte fullständig kontroll över verksamheten och finansieringen av EIC- nätverken (bl. a. med tanke på kostnaderna). För att dra nyttja av fördelarna från den stimuleringsmetod som kommissionen valt kan den se fördelar med att erbjuda ytterligare ekonomiska bidrag till de Euroinfocentrer som förbinder sig att upprätthålla en särskilt hög kvalitet och riktade informationstjänster med uppenbara möjligheter till gränsöverskridande strategier. Den snabba utvecklingen av iriformationsteknik och informationstjänster (t. ex. Internet) motiverar också ekonomiska bidrag, dels i form av en engångsinvestering för att stärka banden mellan de olika förmedlare som samarbetar inom ramen för gemenskapens olika nätverk, dels för att utvidga gränssnittet mot kunden. När detaljerade beslaivningar skall utarbetas för nya VANS50 kommer kommissionen att ta hänsyn till behovet av att underlätta tillgången till och från andra befintliga nätverk med utbredd användning bland små och medelstora företag. När konfidentialitet utgör en betydande del av de tjänster som erbjuds (särskilt BC-NET) kommer kommissionen att förbättra befintlig informationsteknik så att den ligger i linje med det senaste inom forskningen. Kommissionen kommer att fortsätta med sin kvalitetspolitik genom att de tjänster som erbjuds inom de olika nätverken definieras bättre och att mer professionalism garanteras. Detta skulle kunna leda till en mmskning av överlappningen mellan de tre nätverk som drivs enligt gemenskapens politik för små och medelstora företag. Cl UTVECKLA INFQRMATTCMVSTJÄNSTER rEUROINFOCENTRER SCM S. K "FIRST STOP SHOPS"! Till de förbättringar av ledningen som diskuterades i meddelandet om den framtida verksamheten i informations- och samarbetsnätverken föreslår kommissionen att följande riktlinjer skall följas för ElC-nätverket, vilka också kommer att gälla för Euro-info sambandscentrer (EICC), där det är lämpligt: a. Euroinfocentrer som s. k. Tust stop shops" Den nya inriktning som beskrivs ovan, och som motsvarar krav från små och medelstora företag, och som uppmärksammades i kommissionens rapport för Madridmötet, kommer att samla ett växande antal aktörer som arbetar i samverkan med ElC-nätverket. Nätverket är dessutom bara ett av de olika nätverk med betydelse för små och medelstora företag som drivs av kommissionen inom och utanför ramen för dess företagspolitik. Det finns ett tydligt behov av större insyn i det stora antal tjänster som erbjuds. Istället för att minska antalet tjänster föreslår kommissionen två lösningar på problemet: en gemensam identifikation för alla gemenskapens nätverk med betydelse för små och medelstora företag51, och ett gemensamt gränssnitt mot kunden för att anvisa denne till rätt gemenskapsnätverk eller tjänsteleverantör. Den senare rollen skulle logiskt sett spelas av Euroinfocentrema med tanke på deras uppgift att ge uttömmande information till företag. Vissa centrer måste eventuellt bättra på sina kunskaper för att klara av sin nya uppgift. Detta kommer bl. a. att innebära att de tar kontakt med representanter för andra gemenskapsnätverk och utvecklar regelbundna kontakter med dem, att de bygger broar, t. ex. genom VANS, för att underlätta dialogen samt lanserar gemensam verksamhet som syftar till att förbättra kunskapen om gemenskapens nätverk. Value Added Network Services (tjänster för mervärdesnät), inkluderar t. ex. e-post och specialiserade konferenser. I kombination med varje nätverks särskilda logo: 10 Diagrammet på följande sida visar hur Euroinfocentrema verkar som s. k. "first stop shops". Tabell II sammanfattar gemenskapens viktigaste nätverk. b. Euroinfocentremas sammansättning Nätverkets nuvarande uppbyggnad är resultatet av en historisk utveckling. Utvärderingen ifrågasätter emellertid hur rationell nätverkets sarnmansättning är och den föreslår att man skall försöka att få en bättre representation av de små och medelstora företagens mest betrodda företagsrådgivare, medan man håller i minnet behovet av ett stabilt ekonomiskt ansvarstagande från deras sida och kravet på geografisk sammanhållning. Kommissionen kommer därför att offentliggöra ett ny uppmaning till kandidater, som skall vara öppen för existerande och nya organisationer, för att fastställa vilka som är mest lämpade att vara värdar för en s. k. "first stop shop". Urvalskriterierna och utvärderingen av resultaten från uppmaningen till kandidater kommer att diskuteras med medlemsstaterna. Antalet deltagande Euroinfocentrer bör inte öka som en följd av detta samråd. c Euroinfocentremas uppgifter har utvidgats och förstärkte Bättre information för företagen är ett prioriterad mål för gemenskapens företagspolitik och där spelar det lokala ElC-nätverket en nyckelroll. Inom detta program kommer Euroim'ocentrernas uppgift att tillhandahålla information att utvidgas och förstärkas på följande sätt: Euroinfocentrerana som s. k. "first stop shops": För att täcka företagens behov av ett snabbt svar på deras förfrågan om information, kommer Euroinfocentrema att hänvisa dem till rätt gemenskapsnätverk eller tillhandahållare av tjänster. Detta koncept med s. k. "first stop shops" inverkar inte på de särskilda uppgifter och verksamheter som andra nätverk inom gemenskapen bedriver och minskar inte heller behovet av att förbättra dessa nätverks effektivitet. Att Euromfocentrerna kommer att fungera som s. k. "first stop shops" kommer dock att hjälpa företagen att lättare hitta rätt bland de befintliga nätverken (se avsnitt À ovan och bifogade diagram). Informationens innehåll: Euroinfocentrema inriktade förut sin verksamhet på att sprida information om gemenskapen och om samarbetsmöjligheter. Följande nya områden kommer att täckas eller förstärkas: - - Den inre marknaden: Mekanismer kommer att inrättas för att möj liggöra ett mer systematiskt tvåvägsutbyte av information mellan kommissionen och näringslivet. Euroirtfocentrerna befinner sig i en mycket god situation för att informera kommissionen om de problem som företagen stöter på i den verksamhet som kommer i kontakt med programmet för genomförandet av den inre marknaden och andra åtgärder inom gemenskapen. Internationalisering: Slutförandet av den inre marknaden och den växande globaliseringen av marknader ger upphov till viktiga handels- och affärsmöjligheter utomlands för europeiska foretag. Ett av de större hindren som små och medelstora företag måste överbrygga för att kunna ta del av en europeisk eller internationell marknad är svårigheten att få tillgång till internationell eller regional marknaasinformation52. Denna information kommer från ett stort antal organisationer inom gemenskapen, av vilka en del är medlemmar i ElC-nätverket (handelskammare, exportfrämjande byråer, Eurostat etc. ) Därför kommer kommission att uppmuntra största möjliga samarbete mellan dessa organisationer. Kommissionen rapport om små och medelstora företag för Europeiska rådet i Madrid, CSE(95) 2087, s. 9 och 16. 11 EIC som "First-Stop-Shops" Gemenskapsnäverk • Allmän information Affärssamarbete • BC-Net* • BRE* • Europartenariat och Interprise* • Stöd ät innovativa små och medelstora företag •BIC • FoTU och innovationer 'IRC* • OPET* 'Craft • Informationssamhället • NAP* •AGORA* • Yrkesutbildning • Leonardo • Sysselsättning •EURES • Utveckling av landsbygden • Carrefours Andra kontakter • Miljö (GD XI) • Offentlig upphandling (GD XV) • Tredje land • Enhetlig valuta (GD II) • Arbetsmiljö (GD V) Några EIC agerar samfällt med dessa nätverk ^ TABELL 2: GEMENSKAPENS VIKIIGASTE NÄTVERK Namn Antal medlemmar och geografisk täckning Uppgift Euroinfocenter (EIC) GD XXIII Business-Cooperation-Network (BC-NET) GD XXIII Business Cooperation Centre (BCC) GD XXIII Europartenariat GD XXIII Interprise GD XXI11 Europeiska företags- och innovations- centrer (BIC) GDXVI Craft Network of Focal Points GD XXII Teknikförmedlingscentrer (IRC) GD XIII 229 EU + EFTA 20 motsvarande centrer i Central- och Östeuropa och i Medelhavsländerna Information och råd till företag, särskilt SMF om gemenskapens bestämmelser och program 300 rådgivare i 38 länder 500 kunder i 70 länder i världen Hjälpa företag utveckla internationella partnerskap genom rådgivning innan och efter sökandet efter partner Hjälpa SMF att hitta partner genom stor spridning av deras samaittetsmöjligheter 60 nationella rådgivare i 60 länder (EU, Medelhavsländer, Central- och Östeuropa, Syd- och Mellanamerika, Asien, 2 Europartenariat-evenemang/år Uppmuntra samarbete mellan företag från stödområden (mål 1, 2, 5b & 6) och företag från andra EU- och icke-EU- länder 200 partner i EU är involverade i organiseringen av 40-50 evenemang/år Främja samarbete över gränserna mellan SMF i Europa 110 BIC (98 i stödområden, andra i Central- och Östeuropa) Skapa och utveckla nyskapande SMF genom att tillhandahålla integrerade tjänster 200 träffpunkter (23 nationella träffpunkter), 18 länder (EU + Sprida information till SMF om program för forskning och EFTA) teknisk utveckling och hjälpa dem med ansökningar till programmen 56 medlemmar EU + Norge + Island Organisationer för främjande av energiteknik (OPET) GD XVI l+XI 11 Midas (Mulitmedia Information Demonstration and Support Network) (kommer att ersätta NAPs 1997) GD XIII 50 i Europa, ny uppmaning till förslagsgivning under 1996 22 centrer i 17 länder (EU + EES) NAPs (Nationella partner för ökad medvetenhet) GD XIII 30 medlemmar i EES Marknadsföra innovationer genom tekniköverföring, tillvaratagande av forskningsresultat och marknadsföring av EU:s forskningsprogram Bygga upp relationer mellan industrivärlden och små och medelstora företag Höja medvetenheten och organisera informationskampanjer om nya informationstjänster. Främja användningen av elektroniska informationstjänster Eures (European Employment Service) GD V European Crossborder Consumer Information Centres GD XXIV 450 Euroadvisers i 15 medlemsstater + Island & Norge, 12 Underlätta den fria rörligheten för arbetstagare och hjälpa gränsöverskridande strukturer 21 medlemmar i EU-ländema, förutom Grekland och Storbritannien arbetsgivare att rekrytera på internationell nivå Information till konsumenter om verksamhet över gränserna som rör konsumentfrågor Rural Information Carrefours GD X 70 i EU-ländema Information från gemenskapen till glesbygdskommuner, stimulera utbyte av erfarenheter och partnerskap mellan europeiska landsbygdsregioner Info-points-Europe, Euro-bibliotek - GD X Alla medlemsstaterna Information till allmänheten r-~> 11 Miljö: ElC-nätverket, och framförallt dess specialiserade arbetsgrupp om miljöfrågor, kommer att öka sina ansträngningar att ge adekvat information om miljöstyrning, bestämmelser, undersökningar och gemenskapsprogram. Vad beträffar hållbar utveckling kan ElC-nätverket spela en viktig roll med att hjälpa de små och medelstora företagen att förstå miljöproblem och hitta lämpliga lösningar. Euroinfocentrema kan också underlätta kontakter mellan vanliga företag som vill eller behöver investera i renare och energisnåla metoder och processer och de (miljö)företag som producerar lämpliga varor och tjänster. Sektorspecifik information: Euroinfocentrerna måste anstränga sig för att uppfylla ett ofta uttalat intresse irån små och medelstora företag om att få information om europeiska frågor som ibland rör särskilda branscher eller områden inom handel. Detta kommer att kräva större samarbete mellan ElC-nätverket och branschorganisationer på europeisk eller nationell nivå. Föregripande information: De små och medelstora företagens informationsbehov hör starkt samman med utvecklingen av gemenskapens åtgärder och verksamhet, vilka genomgår en betydande förändring53. ElC-nätverkets informationstjänster behöver anpassas till denna förändring, medan däremot uppgiften att ge skräddarsydda svar på frågor från små och medelstora företag kommer att förbli mer eller mindre oförändrad. Det faktum att större tonvikt läggs vid öppenhet och insyn, och att grön- och vitböcker används i större utsträckning i samrådsförfaranden kommer att öka betydelsen av att ge information om frågor som är viktiga för näringslivet. Medvetenhet om gemenskapens prioriteringar: Det kommer också att finnas ett större behov av rnarknadsföringsverksamhet, särskilt inom ramen för de kampanjer som lanserats av kommissionen i hela unionen ör att öka medvetenheten om Europeiska unionens stora politiska prioriteringar (tex. den gemensamma valutan). - - - Slutligen kommer kommissionen öka sin övriga Mormationsverksarnhet,antingen i samarbete med de små och medelstora företagens organisationer eller genom sina egna publikationer. Euroinfocentrerna kommer att öka sina ansträngningar att förbättra tillgången till dessa publikationer från gemenskapen. Där det är möjligt kommer kommissionen att använda Internettjänster för att informationen skall bli tillgänglig för kunden. Det är av mycket stor betydelse att tjänsterna är av hög kvalitet för att nätverken skall få någon inverkan på företagen. Denna höga kvalitet bör vara så homogen som möjligt på grundval av stimuleringsmetoden. Kommissionen delar inte den åsikt som framförs i utvärderingsrapporten att, med dagens nivå på tillgängliga resurser, nätverket skulle kunna uppnå en större inverkan på företagen kvalitativt och kvantitativt sett (särskilt på de små och medelstora företagen)54. Kommissionen håller fast vid sin bedömning att stimuleringmetoden nu har nått sin gräns55, om inte ytterligare resurser kan uppbådas. En sådan ökning kan vara blygsam i jämförelse med vad som skulle krävas om kommissionen skulle följa förslaget att ElC-nätverket skulle drivas och finansieras av gemenskapen56. Det extra ekonomiska bidraget skulle läggas till den normala kvalitetspremie som kommissionen föreslår bör höjas till en nivå av 25 000 ecu per år. Beloppet skulle inte bara täcka det nuvarande Se kommissionens åtgärdsprogram för 1996. Den externa utvärderingsrapporten av det andra lleråriga programmet, s. 12. Rapport om den framtida verksamheten i informations- och samarbetsnätverken, COM(95) 435 slutlig, 5. 12. 1995, s. 21. Den externa utvärderingsrapporten av det andra fleråriga programmet, s. 14. ii> 12 beloppet på 20 000 ecu, men också alla andra ekonomiska bidrag som Euroinfocentrerna får för att täcka kostnaderna för marknadsföringsmaterial, tillgång till databaser etc. Bidraget skulle därigenom möjliggöra en stor administrativ besparing. Det skulle emellertid fortfarande vara förknippat med kravet att uppfylla den lägsta kvalititetsstandarden som håller på att utarbetas, eller de kvalitetsmål som fastställs av värdorganisationen inom ramen för ledning genom objektiva metoder57. Ett extra ekonomiskt bidrag på 10 000 ecu skulle vara tillräckligt för att stimulera ett ansenligt antal Euroinfocenter att åta sig att hålla en kvalitetsstandard som skulle inbegripa ett föregripande tillvägagångssätt och fullt samarbete vad beträffar införandet av ett omfattande utvärderingssystem som skulle göra det möjligt att bl. a. mäta inverkan på företagen. Även om detta bidrag skulle vara tillgängligt för alla Euroinfocentrer, skulle det i praktiken inledningsvis vara begränsat till mellan en fjärdedel och en tredjedel av nätverkets deltagare. Det uppskattas nämligen att den mängd personal med rätta kvalifikationer som krävs för att tillgodose de höjda kvalitetskriterierna inte finns tillgängliga för ett stort antal Euroinfocentrer, åtminstone inte i början av fyraårsperioden. På lång sikt bör denna politik uppmuntra de flesta Euroinfocentrerna att få ett så stort antal nöjda kunder som möjligt. C2 FÖRBÄTTRA FRÄMJANDET AV ÅTGÄRDER FÖR SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAG Medan omfattningen på gemenskapens företagspolitik gradvis har ökat med tiden, kan man inte säga samma sak om hur europeiska små och medelstora företag ser på vilken verkan de haft. Det finns ett tvingande behov att öka denna inverkan, som delvis beror på liknande ansträngningar på nationell nivå. Överväganden in denna riktning kommer att gynnas av resultaten från en gemensam åtgärd för att stimulera efterfrågan på företagstjänster. Delvis delar gemenskapen detta problem med medlemsstaterna Detta har lett till ett förslag om en gemensam åtgärd inom detta område. 58 Det måste erkännas att de kampanjer för de olika nätverken som man kommit överens om inom gemenskapen och de enskilda medlemsstaterna inte har motsvarat behovet av en bredare användning av dessa resurser. En av stötestenarna har varit att den population på omkring 1,5 miljoner europeiska företag man riktar sig till inte är så lätt att nå genom direkta kampanj insatser. Kommissionen kommer att fortsätta sökandet efter en bra balans mellan en allmän satsning på att öka medvetenheten och punktinsatser tillsammans med en ordentlig decentralisering av hur man genomför de årligen återkommande kampanjerna. Trots fortsatta ansträngningar för att öka effektiviteten är kommissionen övertygad om att de resurser som står till förfogande för sådana kampanjer måste ökas. Dessa kampanjer kommer att vara av tvenne slag: • • 58 Koordinerade kampanjer där den normala reklamverksamheten sköts av medlemmarna i ElC-nätverket. Organiseringen av två europeiska företagarveckor. Meningen är att dessa skall öka kunskaperna om de konkreta tjänsterna för företagsstöd i gemenskapens regi i hela unionen. De kommer också att ta upp särskilda teman som kan vara av intresse för små och medelstora företag och kan utvecklas tillsammans med medlemsstaterna och branschorganisationerna för små och medelstora företag. Rapport om den framtida verksamheten i informations- och samarbetsnätverken, KOM(95) 435 slutlig, 5. 12. 1995, s. 31. Det integrerade programmet för små och medelstora företag samt hantverkssektorn, s. 19. t* 13 £3 FRÄMJA SAMARBETE GENOM NÄTVERKEN FÖR SÖKANDE EFTER PARTNERFÖRETAG fBC-NET OCH BCQ Det finns ett uppenbart behov av att underlätta de små och medelstora företagens ansträngningar att hitta samarbetspartner i andra medlemsstater och även i länder utanför unionen. Eftersom de små och medelstora företagens behov av efterforskning för att hitta en samarbetspartner är olika, dvs. det skiftar efter graden av komplexitet hos det önskade samarbetet, kommer gemenskapen även fortsättningsvis att behöva tillhandahålla olika slags tjänster. Kommissionen överväger därför inte att slå samman BCC- och BC-nätverken59. Det finns emellertid behov av förenkling och klargörande som har uppkommit genom att vissa Euroinfocentrer använder sig av en speciell VANS-konferens för att besvara förfrågningar om samarbete. De Euroinfocentrer som vill delta i verksamhet för efterforekriing av partnerskap kommer att uppmanas att bli medlem i en av grupperna för förmedlare, beroende på intresse och förmåga. Samarbetskonferensen som har fungerat som ytterligare en kontaktkanal, kommer därför att läggas ned för att fa en högre grad av professionalism. Denna åtgärd kommer att underlättas av kommissionens ansträngningar (tex. VANS) att intensifiera kontakterna mellan de olika nätverken. En annan åtgärd i detta sammanhang är upprättandet av en förteckning över alla medlemmar i de olika nätverken, som även anger de olika typer av tjänster de erbjuder. Sådana tjänster kan omfatta företagsrevision som föregår utformningen av en strategi där det ingår sökande efter partnerskap såväl som hjälp senare i processen då ett samarbetsavtal skall förhandlas fram I övrigt kommer kommissionen att följa de riktlinjer som beskrevs i rapporten om den framtida verksamheten i informations- och samarbetsnätverken. Det innebär följande: • • • Förstärka nätverkens inverkan genom det stöd som ges till specialiserade grupper inom nätverken. Utveckla ett nytt informationssystem för att ersätta föråldrad teknik som används sedan den inledande fasen av BC-NET. Upprätta en gemensam databas för att sammanställa och underlätta tillgången till information om partnerskap eller afFärskontakter som söks genom de olika gemenskapsinitiativen inom detta område (de två partnerskapsnätverken samt Europartenariat och Interprise). Trots dessa olika nya initiativ bedömer kommissionen att det ekonomiska stödet från gemenskapens budget inte behöver höjas. Detta är möjligt genom att de inkomster som uppkommit då BC-NET:s tjänster har avgiflsbelagts återinvesteras i verksamheten. Avgiften kommer att sättas till ett enhetspris på 1000 ecu per år enligt de villkor som anges i rapporten om den framtida verksamheten i informations- och samarbetsnätverken. C4. FRÄMJA DIREKTA KONTAKTER GENOM PARTNERSKAPSPROGRAM flflJROPARTENARlAT OCH ENTERPRISE! Med tanke på den framgång som programmen Europartenariat och Interprise rönt, tänker kommissionen fortsätta med två Europartenariatevenemang om året och omkring 40 - 50 Interpriseevenemang om året. 59 BCC: Business Cooperation Centre, BC-NET: Business Cooperation Network. ii 14 För att kunna förbättra kvaliteten på mötesförberedelserna, kommer kommissionen i samband med urvalet av de nationella deltagarna att betona de kriterier som slår fast organisationens förmåga att både uppåt och nedåt ge stöd åt de projekt som valts ut för deltagande. Kommissionen tror inte att liknande ansträngningar är möjliga när det gäller besökande företag43 med tanke på att programmen Europartenariat och Interprise tagits fram åt företag som inte söker upp någon förmedlare och ofta visar sitt intresse på ett relativt sent stadium. När kommissionen annonserar om sådana evenemang, vill man emellertid gärna rikta uppmärksamhet på de tjänster som de olika gemenskapsnätverken har att erbjuda. G5. UTVECKLA PARTNERSKAP GENOM UNDERJjyERANTORS-KCWTRAKT Gemenskapssatsningar på underleverantörskontrakt är inriktade på att förbättra insynen på marknaderna och att stärka samarbetet mellan industrigrenarna. Utöver de statistiska aspekterna finns det ett behov av att öka insynen på det rättsliga område som rör förhållandena mellan underleverantörer i varje medlemsland. Kommissionen kommer att ge praktiska anvisningar för hur man förbättrar de kontraktsmässiga relationerna mellan uppdragsgivare och underleverantörer, särskilt i de fall då det finns transnationella inslag. Man bör också stödja organiseringen av europeiska fora som är till för att sätta fingret på nyheter och frågor som rör underleverantörer på strategiska områden och bra metoder i tredje land som skulle kunna överföras till unionen. Detta borde kunna få kommissionen att inrikta sitt stöd på prioriterade områden inom gemenskapens underleverantörsstrategi. För att förbättra konkurrenskraften bland europeiska underleverantörer kommer satsningar att utarbetas som tar sikte på att sprida de europeiska underleverantörernas knowhow till sådana uppdragsgivare i tredje land som antingen vill investera i Europa eller importera europeiska tjänster och kapital. Dessutom kommer man att vidta åtgärder för att utveckla bättre förståelse för underleverantörsmarknader i tredje land och hur relationerna mellan underleverantörer i dessa länder fungerar för att kunna få reda på vilka samartetsmöjligheter det finns. För att underlätta kontakter mellan underleverantörer och optimera sökandet efter partner, kommer kommissionen att utveckla ett nätverk för hjälp åt underleverantörer (Sub-Contracting Assistance Network, SCAN) med inriktning på att identifiera och främja högkvalificerade företag, vilka kan vara auktoriserade i hela unionen. För att främja förhållandena mellan huvudleverantörer och underleverantörer och som svar på rådets mandat av den 22 november 199344, organiserade man med stöd från gemenskapen köpamtställningar45 på internationell nivå för att se hur de fungerade inom flera olika sektorer i samband med nya relationer mellan olika industrigrenar. Resultatet av denna testfas kommer att utvärderas i början av det nya programmet. Beroende på utfallet av denna utvärdering kommer man att undersöka behovet av framtida gemenskapssatsningar. 43 Såsom det föreslås i den externa utvärderingsrapporten av det andra fleråriga programmet, s. 22. Rådets resolution av den 22 november om förstärkning av företagens konkurrenskraft, särskilt de små och medelstora företagen och hantverksindustrin, och sysselsättningsutveckling, EGT nr C 326, 3. 12. 1993, s. 1. "salons inversés" 2f 15 £A FRÄMJA TIJJTRÄDE TILL NYA MARKNADER OCH DE SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAGENS I1YIERNATI0NAUSERING Marknadernas globalisering har ett starkt inflytande på konkurrenssituationen för de europeiska små och medelstora företagen. Europeiska små och medelstora företag måste anpassa sina strategier när det gäller bättre medvetenhet om både de strategiska framsteg som görs av konkurrenter från tredje land och egenskaperna hos de marknader i tredje land som man vill in på, inbegripet de nya och snabbt växande ekonomierna i Asien och Stilla havsområdet. Gemenskapen fastställde nyligen en strategi för att uppnå bättre tillgång till marknader i tredje land46. Kommissionens rapport om små och medelstora företag för Europeiska rådet i Madrid framhävde behovet av åtgärder för företagsstöd inom detta område. Även om en stor del av aristrängningarna måste göras på medlemsstatsnivå, innehar gemenskapen en viktig roll. Kommissionen kommer framför allt att öka sina ansträngningar att främja de små och medelstora företagens internationalisering och deras inträde på marknader i tredje land. Gemenskapsprogram som syftar till att främja internationellt samarbete (JOP, ECIP, Med-invest, Al-invest, Asia-invest) bör i större utsträckning inriktas på små och medelstora företag, särskilt för att uppmuntra partnerskap och samriskprojekt med företag i tredje land. Utöver de åtgärder som föreslogs i det nya integrerade programmet för små och medelstora företag, kommer kommissionen att underlätta tillgången till marlmads-information,47 förbättra nätverken för företagssamarbete och partnerskapsprogram48 och utveckla pilotsatsningar. Särskilt de sistnämnda kommer att ta fasta på organiseringen av undersöloiingsdelegationer och testandet av samarbetsmodeller när det gäller att få tillträde till marknader i tredje land. 49 Slutligen kommer man att stödja ett fåtal satsningar så att småföretag kan delta i brarischmässor i tredje land, åtminstone med gemensamma stånd. 50 Delar av dessa initiativ kommer att förstärka det konkreta genomförandet av de åtgärder som genomförs inom den transatlantiska dialogen ("Business Bridge"). D. STÄRKA DE SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAGENS KONKURRENSKRAFT OCH FÖRBÄTTRA TTULGÅNGEN TILL FORSKNINGS- OCH INNOVATTONSRESULTAT SAMT TILL UTBJLDNING D. l. ÖKA DE SMÅ OCH MFTHttSTORA FÖRETAGENS JNNOVATWA POTENTIAL När det gäller tillväxten är innovationer en huvudfaktor där små och medelstora företag har kommit med viktiga bidrag. Marknadernas globalisering har emellertid fört in en ny dimension i detta problem, och kommissionen har i sin rapport för Europeiska rådet i Madrid51 konstaterat att det 48 COM(96) 53 slutlig. Se punkt C. I. e. ovan. Se punkt C. 3 och C. 4. Se exempelvis det franska programmet "compagnonnage" och det tyska systemet "Firmenpool". Meddelande från kommissionen om hantverkssektorn och småföretagen - nyckeln till tillväxt och sysselsättning i Europa, KOM(95) 502, slutl. , 26. 10. 1995, s. 11. Kommissionens rapport om små och medelstora företag för Europeiska rådet i Madrid, CSE(95)2087, s. 5 och 6. 3*? 16 finns ett antal problemområden här. I Grönbok om innovationer'2 underströk kommissionen behovet av att öka och att inta ett mer konsekvent synsätt på de ansträngningar som hittills har varit för lösryckta för att överbrygga hindren som fortfarande hindrar innovation i Europeiska unionen. Grönboken fastställer handlingslinjer för detta mål. Det är medlemsstaterna som bär huvudansvaret för att komma till rätta med åtgärderna. Särskilda åtgärder för små och medelstora företag har dessutom förts in i gemenskapens handlingsplaner för forskning, innovation och regionalpolitik (t. ex. Innovationsprogrammet, teknikstimulerande åtgärder för små och medelstora företag, regionala innovationsstrategier). Ett omfattande samråd om nya gemenskapsåtgärder har nyligen startats med utgångspunkt från Grönbok om innovation. Inom ramen för det tredje fleråriga programmet kommer gemenskapens företagspolitik att fortsätta sin "laboratorieverksamhet", framför allt genom att prova innovativa stödmetoder genom pilotprojekt. Dessa kan tas över av medlemsstaterna eller andra gemenskapsprogram om de är framgångsrika. Pilotprojekten som ännu inte ingår i andra gemenskapsprogram kan provas för att visa nyttan av ett särskilt tillvägagångssätt för små och medelstora företag. a Stöd till att utveckla foretag med tillväxtpotential Vitboken om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning framhävde behovet av att stödja utvecklingen av företag med tillväxtpotential, eftersom det är sannolikt att dessa företag kommer att skapa permanenta arbetstillfällen i ett längre perspektiv. 53 Den stora utmaningen ligger emellertid i att identifiera dessa företag. Inom ramen för det andra fleråriga programmet för små och medelstora företag samt hantverksindustrin har kommissionen framgångsrikt utvecklat revisionsmetoder med inriktning på att öka de små och medelstora företagens tillträde till nationella eller europeiska program för forskning och teknisk utveckling (Euromanagement FoTU). Liknande åtgärder som syftar till att underlätta de små och medelstora företagens deltagande i gemenskapens program för forskning och teknisk utveckling har genomförts av det särskilda programmet för forskning och teknisk utveckling och i framtiden kommer den revisionsmetod för teknisk och ledarskap som initierades av företagspolitiken att integreras, och om nödvändigt, anpassas inom Innovationsprogrammet. Forskning och teknisk utveckling är emellertid inte den enda vägen mot tillväxt. Särskilt inom tjänstesektorn spelar andra faktorer in. Under det fleråriga programmet kommer därför Euromanagementmetoderna att ändra inriktning så att man får med andra avgörande faktorer, däribland strategisk ledarskapsträning och internationalisering. Utöver dessa revisionsmetoder föreslår kommissionen ett perspektiv som går nedifrån och upp bestående av etableringsstöd åt "företagsklubbar" med företagare, som med hjälp av egna satsningar är villiga att bidra till utvecklingen av en tillväxtstrategi för sin region. 54 Denna modell har utvecklats framgångsrikt i ett antal medlemsstater. 55 Kommissionen kommer att ytterligare uppmuntra spridningen av denna modell i andra medlemsstater, särskilt genom stödet åt att knyta ihop de olika initiativen i nätverk. Grönbok om innovationer, COM(95) 688 slutlig. Vitboken om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning, s. 87. T. ex. projektet Plato som utvecklas i Belgien. T. ex. Irland och Danmark. 3/ b. Stöd åt foretag baserade på ny teknik 17 Företag baserade på ny teknik öppnar helt nya områden när det gäller tillväxt och nya arbetstillfällen. Vissa speciella problem måste emellertid lösas för att man skall kunna stödja tillväxten i sådana företag. 561 detta sammanhang har gemenskapen framgångsrikt utvecklat ett antal metoder för att mobilisera privat kapital i den högriskfas som en nyetablering innebär. Men det finns liknande problem när det gäller att hitta tillräckligt med medel för den följande fasen, så att de företag som är baserade på ny teknik lyckas med sina försök att få till stånd snabb tillväxt (inklusive de fall där befintliga företag försöker föryngra sig genom ny teknik). Investeringar på ett tidigt stadium medför stora risker, vilket gör att de flesta europeiska investerare av riskkapital inte finner dem särskilt tilltalande. Det finns ett behov av att införa lämpliga incitament för att privat kapital i större utsträckning skall investeras i företag baserade på ny teknik, så att de kan fortsätta att expandera internationellt. Därför har kommissionen för avsikt att lansera ett pilotprogram, tillsammans med gemenskapens Innovationsprogram, som syftar till att få i gång en process som leder privat kapital mot sådana högriskinvesteringar. D. 2 STTMUJ FR A J JT> ARS1CAPSUTBILDNING Andra nyckelfaktorer som påverkar de små och medelstora företagens potential när det gäller konkurrenskraften och sysselsättningen på längre sikt är förbättringar av utbildningsutbudet och ledarskapskompetensen och då särskilt att anpassningsförmågan inför nya utmaningar förbättras. 57 Medlemsstaterna måste starta lättillgängliga utbildningsprogram och bygga upp en mfrastruktur som tar hänsyn till de små och medelstora företagens speciella behov. 58 Kommissionen spelar en kompletterande roll inom detta område genom en rad åtgärder inom gemenskapens sysselsättningspolitik (särskilt genom Adapt-initiativef9) och utbildnings- och fortbildningspolitik. Många av dessa åtgärder är inriktade på utbudet av fortbildning och på att anställda i de små och medelstora företagen har tillgång till utbildning. 60 Inom det tredje programmet kommer åtgärderna att uppmuntras och inriktas på utbildning för företagsledare och mellanhänder i små och medelstora företag, särskilt med syfte att identifiera och pröva nya synsätt inom detta område, huvudsakligen genom pilotprojekt. De sistnämnda kommer att ha särskild inriktning på • 56 57 58 59 00 61 att förbättra utbildningen före nyetableringen, särskilt genom att stödja utvecklingen av fallstudiemetoder som är anpassade till behoven hos de europeiska små och medelstora företagen61, genom att utbilda mellanhänder från organisationer för små och medelstora företag samt hantverksföretag om europeiska frågor och genom att främja utbyte av erfarenheter mellan ledande tredje land och EU inom detta område, Kommissionens rapport om små och medelstora företag för Europeiska rådet i Madrid, CSE(95) 2087, s. 5. Vitboken om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning, s. 87. Kommissionens rapport om små och medelstora företag för Europeiska rådet i Madrid, CSE(95)2087, s. 13. Se Rapport om samordningen av åtgärder för att stödja små och medelstora företag och hantverkssektom, COM(95) 362 slutlig, 8. 9. 1995. Se det integrerade programmet för små och medelstora företag samt hantverkssektorn. De flesta av de fallstudier som används för närvarande är baserade på erfarenheter från USA. 32 18 • att öka utbildningen ledarskapsutbildning till de behov som kvinnliga entreprenörer har62. inom området standardisering och certifiering och anpassa D. 3. ANPASSNJNGTnXMUJÖJCRAV I handlingsplanen för genomförandet av det femte åtgärdsprogram för miljön som antogs den 24 januari 1996 gavs prioritet till de problem som små och medelstora företag står inför när det gäller att anpassa sig till miljökrav. Små och medelstora företag har mindre kunskaper om "miljöbestämmelser", har sämre tillgång till information om tillgången på och kostnaderna för renare teknik, energibesparing och miljörådgivningstjänster. I detta sammanhang har man lagt särskilt tonvikt vid miljöstyrning och ett snabbt införande av certifiering genom miljörevision. Kommissionen startade 1996 ett pilotprojekt inom Euromanagement som inriktas sig på småföretag och hantverksföretag. Projektet avslutas under 1997 och den externa utvärderingen som följer bör visa om ytterligare åtgärder behövs. E FRÄMJA ENTREPRENÖRS1CAP OCH STÖDJA SÄRSKJI DA MÅLGRUPPER EL IOJLTUR FÖR FÖRETAGANDE OCH ENTREPRENÖRSKAP I sin rapport till Europeiska rådets Madridmöte63 framhävde kommissionen behovet av att främja företagandet på alla nivåer. Det primära målet måste vara att verka för en verklig kultur för företagande som är grundad på sådana värden som självtillit, risktagande och en känsla av personligt engagemang. Eftersom de flesta satsningarna kommer att äga rum på medlemsstatsnivå64, tänker kommissionen främja utbyte av de bästa metoderna inom detta område och ge stöd åt att lyfta fram särskilt dynamiska företagare. 65 E2. HANTVERKARE OCH SMÅFÖRETAGARE I ett särskilt meddelande till rådet66 framhävde kommissionen behovet av ett särskilt gemenskapsinitiativ som tar hänsyn till de speciella drag som utmärker hantverksindustrin och småföretagarna. Detta meddelande, bemyndigat av rådets förordning av den 10 oktober 1994,67 preciserar de slutsatser man kan dra av de debatter som hölls vid den andra europeiska konferensen om hantverkssektorn och småföretagen i Berlin den 26 och 27 september 1994. Kommissionen tänker följa upp detta meddelande inom ramen för det andra fleråriga programmet. Med tanke på den begränsade medeltillgången måste de flesta av de prioriterade målsättningar som är aktuella täckas av satsningar inom det tredje fleråriga programmet. Dessa prioriterade 62 63 64 65 G6 67 Se avsnitt E. 4. nedan. Se fotnot 1 ovan. Program i marknadsföringssyfte finns redan i vissa medlemsstater, t. ex. i Tyskland, Österrike, Irland, Finland och Luxemburg (Se fotnot lovan, bilaga I, del G. 3). 1995 stödde kommissionen ett initiativ på detta område (Europe's 500). COM(95) 502, 26. 10. 1995. Rådets resolution av den 10 oktober 1994 om att ge utrymme för dynamiken och den innovativa potentialen hos små och medelstora företag, inbegripet hantverkssektorn och mikroföretag, i en konkurrensutsatt ekonomi, EGT nr C 294, 22. 10. 1994, s. 6. v> 19 målsättningar omfattar integration av denna särskilda företagskategori på den gemensamma marknaden, stöd till samarbetsprojekt över gränserna, särskilt stöd inom de områden som rör standardisering, certifiering och kvalitetshantering, bättre tillträde till yrkesutbildning och ledarskapsutbildning, i synnerhet för samarbetande företagare, irtbildning av förmedlare i europeiska frågor, bättre tillgång till finansieringskällor samt stöd till ett initiativ från branschorganisationerna för den europeiska hantverksindustrin när det gäller att bygga upp deras profil (Europeiska hantverksakademin). E3 FÖRETAG INOM HANDEL OCT DISTRIBUTION Parallellt med de pågående konsultationerna mellan intressenterna inom ramen för kommittén för handel och distribution, tänker kommissionen fortsätta med sin satsning på att underlätta anpassningsprocessen för företag inom handelssektorn. Pilotprogrammet Commerce 2000 kommer att byggas ut så att man kan täcka in användningen av alla moderna managementmetoder som utnyttjar ny teknik. Även fortsättningsvis kommer trycket att ligga på främjande av samarbete mellan små och medelstora företag och storföretag. Man kommer att se till att resultaten av pilotprogrammet får så stor spridning som möjligt efter en noggrann utvärdering och diskussion. Beroende på hur diskussionen utfaller om grönbok om handel och distribution, som kommissionen planerar att anta under 1996, tänker kommissionen organisera ett program för utbyte av bästa metoder för särskilt känsliga ämnesområden när det gäller utveckling av handel och distribution. E4. KVINNOR OCH UNGA FÖRETAGARE: FÖRETAG SOM ÄGS AV MINORITETSGRUPPER Europeiska rådets möten i Essen och Madrid bekräftade kvinnomas viktiga roll för utvecklingen av små och medelstora företag, skapandet av nya jobb och den europeiska ekonomins konkurrenskraft som är beroende av om kvinnors kunskaper kan användas och utvecklas. Upp emot en tredjedel av alla nya företag skapas för närvarande av kvinnor, och man måste ägna större uppmärksamhet åt de kvinnliga företagarna. Som kommissionen nyligen har framhävt68, möter kvinnor som driver företag och medarbetande makar olika svårigheter och restriktioner. Detta fleråriga program kommer att utarbeta ett antal åtgärder för att ge stöd åt gemenskapens politik för lika möjligheter för kvinnor. 69 Dessa åtgärder omfattar följande: - - - - informationsverksamhet inom det fleråriga programmet, särskilt genom Främja Euroinfocentrema och parmerekapsprogrammen. Utarbeta åtgärder som undersöker möjliga lösningar inom området jämställdhet för kvinnor som driver företag och medarbetande kvinnor. Utveckla samarbetet med andra relevanta handlingsprogram inom gemenskapen. Stödja de europeiska nätverken för kvinnor som driver företag och medarbetande kvinnor. Kommissionen kommer också att stödja och ta initiativ till konkreta åtgärder som skall behandla de speciella problem som unga företagare möter. De konkreta åtgärderna kommer bland annat att COM(96) 67 slutlig, 21. 2. 1996. Gemenskapens fjärde handlingsprogram för jämställdhet mellan kvinnor och män ( 1996-2000) och kommissionens meddelande om införlivande av jämställdhet i alla gemenskapens åtgärder och verksamheter. V. 20 omfatta stöd till initiativ som utforskar nydanande tillvägagångssätt, särskilt i syfte att stärka ledarskapsutbildning och rådgivning till unga företagare under den första kritiska perioden efter företagsbildningen och den första utvecklingsfasen, till exempel genom att främja användningen av ny teknik och nätverk mellan företag. Dessutom kommer kommissionen att undersöka möjliga vägar att ta itu med de särskilda problem som minoriteter ställs inför när de skall skuta och driva småföretag. Konkreta åtgärder kommer att omfatta delfinansiering av ett litet antal undersökningar eller stödåtgärder för att främja och uppmuntra denna grupps integrering i samliället. Dessa initiativ kommer att utgöra ett komplement till åtgärderna inom det föreslagna "Empl< >yment-Incliision"-initiativet inom ramen för Europeiska socialfonden. HL ATT UTVECKLA POLITIKEN Det finns ett stort behov av bättre kunsicaper om de särskilda egenskaperna och behoven hos europeiska företag, särskilt de små och medelstora företagen och hantverksmdustrin, för att kunna anpassa och komplettera rådande politiska åtgärder. Kommissionen kommer därför att fortsätta med sin verksamhet inom detta område samtidigt som man försöker förbättra deras effektivitet. a. Statistik Det är särskilt viktigt att ha aktuell information av god kvalitet om antalet företag, deras storlek, struktur och ålderssammansättning för att kunna övervaka och revidera gemenskapens politik för små och medelstora företag. I samarbete med Eurostat kommer man att fortsätta med flera statistiska projekt och program med särskild tonvikt på att få informationen mer heltäckande och aktuell samt använda all tillgänglig information snarare än att belasta företagen med nya förfrågningar om information. I detta sammanhang kommer kommission att prova om det går att upprätta en mikroekonomisk databas som omfattar hela Europa. Tillgången på sådan irrformation - som finns i USA -utgör ett användbart verktyg för att stimulera inrättandet och inriktningen på nya företag, särskilt inom områden där det finns möjlighet att skapa arbetstillfällen. Parallellt med detta allmänna statistiska arbete kommer man att fortsätta att stödja den statistiska analysen av handel och distribution och även av den situation som kooperativ, ömsesidiga bolag, föreningar och stiftelser befinner sig i. Inom alla dessa områden kommer man att försöka att minimera den belastning på företagen som uppgiftsinsamlingen medför, särskilt genom att bedöma den begärda statistikens kostnadseffektivitet och genom att samråda med de små och medelstora företagens organisationer innan förslag om insamling av ny statistik läggs fram. b. Qbservationsoiganet försmå och medelstora företag Kommissionen har för avsikt att vidmakthålla den linje man hitintills följt när det gäller observationsorganet för små och medelstora företag. Den bästa garantin för att objektivt kunna tolka de tillgängliga kvantitativa och kvalitativa uppgifterna är stödet från ett sådant självständigt nätverk med starka forskningsinslag. Redan nu omfattar detta nätverk företag med nära kännedom om de små och medelstora företagens verklighet, vilket framkommit i en extern utvärderingsrapport. 70 Den externa utvärderingsrapporten för det andra fleråriga programmet, s. 36. ir Kommissionen kommer att beakta de metoder som kan användas för att utveckla en ram med tecken på olika trender, baserad på undersökningar av skilda organisationer (såsom "Eurochambers") i samarbete med Eurostat. Man borde också försöka använda de nationella uppgifter som inte harmoniserats. Dessa återfinns i ett kapitel i rapporten som tar upp övervakningen av hur den inre marknaden påverkar små och medelstora företag. Utvecklingsdynamiken som avspeglas här är ju av större intresse än en harmoniserad stillbild av nuläget. Slutligen'kommer man att undersöka om det är möjligt att införliva de större kvalitativa och kvantitativa slutsatserna i en databank som man kan komma in i direkt och även om det går att lägga in en del av rapporten på Internet. Detta skulle ge rapporten en större publik, inklusive tillträde för små och medelstora företag. För att öka effekten tänker kommissionen organisera en årlig konferens så att alla intresserade kan delta i en stor diskussion. c. Studier om små och medelstora företag För att öka kunskaperna kring små och medelstora företag kommer man att stödja ett antal forekriingsprojekt och seminarier. Dessa kommer att omfatta en studie av vissa aspekter, exempelvis hantverksindustrier och småföretag, företag ledda av kvinnor samt kooperationer, ömsesidiga bolag, föreningar och stiftelser, tillsammans med information om forskningsresultaten. d Utveckla och utvärdera politiska åtgärder för små och medelstora företag Om gemenskapens åtgärder utfaller på rätt sätt visar sig i den fortlöpande avgränsningen och utvärderingen av dessa initiativ, vilka tagits både på den nationella nivån och i gemenskapens regi för att utveckla de små och medelstora företagens möjligheter att bli "en dynamisk källa till sysselsättning, tillväxt och konkurrenskraft i Europeiska unionen". Detta kräver större insatser för att öka kvaliteten på det stöd som kommissionen kan ge i samband med medlemsstaternas utbyte av bästa metoder. Det kräver också att man får bättre tillgång till information. För att kunna uppnå detta mål, har kommissionen för avsikt att i nära samarbete med medlemsstaterna och observationsorganets nätverk utveckla en lättillgänglig och användarvänlig databas för policyåtgärder när det gäller små och medelstora företag. Kommissionen kommer också regelbundet att publicera en rapport om hur utvecklingen med att ta hänsyn till de små och medelstora företagens intressen i alla gemenskapens handlingslinjer och program fortlöper. Dessa åtgärder ger en överblick över de framsteg som uppnåtts inom politiken för små och medelstora företag. Denna överblick kommer att vara en hjälp i att öka effektiviteten för de åtgärder som syftar till att stimulera de europeiska små och medelstora företagens konkurrenskraft och tillväxt i hopp om att stimulera deras kapacitet att skapa arbetstillfällen. u ANNEKSI RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN ANGÅENDE HANDLINGSINITIATIV PÅ MEDLEMSSTATSNIVÅ FÖR SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAG PÅ SENARE TID 5? SAMMANFATTNING AV ÅTGÄRDERNA PÅ MEDLEMSSTATSNIVÅ RÖRANDE SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAG Innehåll Inledninu b A. ATT STÖDJA SYSSELSÄTTNINGSUTVECKLINGEN PÅ SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAG Sociala åtgärder A. l A. 2. Skattetekniska åtgärder B. ATT FRÄMJA SKAPANDE OCH UTVECKLING AV SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAG GENOM ATT MINSKA ADMINISTRATIVA, SKATTETEKNISKA, SOCIALA OCH ANDRA BEGRÄNSNINGAR B. l. Att minska administrativa eller lagtekniska begränsningar B. 2 Att förbättra skatteklimatet för små och medelstora företag B. 3. Att minska hämmande faktorer orsakade av den sociala lagstiftningen C. ATT FÖRBÄTTRA KVALITETEN PÅ LEDARSKAPET PÅ SMÅOCH MEDELSTORA FÖRETAG C l. Att underlätta de små och medelstora företagens möjligheter att delta i utbildningsprogram C. 2. Att förbättra informationen till små och medelstora C. 3. Att förbättra rådgivningen till små och medelstora företag företag D. ATT STÖDJA SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAGS ANSTRÄNGNINGAR PÅ FORSKNINGS- OCH UTVECKLINGSOMRÅDET D. l. Att underlätta för små och medelstora företag att delta i forskningsprogram D. 2. Att uppmuntra spridningen av forsknings- och utvecklings företag resultat till små och medelstora E. ATT FÖRBÄTTRA KAPITALTILLGÅNGEN FÖR SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAG E. 1. Finansiering av sysselsättningsskapande åtgärder E. 2. E. 3: Finansiering av affärsutveckling Finansiering av företagsöverlåtelser F. ATT HJÄLPA SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAG MED INTEGRATIONEN PÅ DEN INRE MARKNADEN OCH INTERNATIONALISERINGEN Integrationen av små och medelstora företag på den inre marknaden Export från små och medelstora företag till tredje land F. l. F. 2. ÖVRIGA ÅTGÄRDER G. G. I. Att främja de små och medelstora företagens tillträde till informationssamhället G. 2. Att underlätta för små och medelstora företag att komma in på det offentliga upphandlingsområdet Sida 4 4 5 6 6 8 8 9 9 10 10 11 11 12 13 13 14 15 15 15 17 17 17 13 tf G. 3. Att utveckla en företagskultur 18 Inledning Denna bilaga innehåller en sammanfattning av åtgärder som vidtagits på medlemsstatsnivå under de senaste två åren eller är under utarbetande just nu, avsedda att främja skapande, utveckling och överlåtelse av små och medelstora företag. I bilagan återfinns följande sju avsnitt: A. Att stödja sysselsättningsutvecklingen på små och medelstora företag. B. Att främja skapande och utveckling av små och medelstora företag genom att minska administrativa, skattetekniska, sociala och andra begränsningar. C. Att förbättra kvaliteten på ledarskapet på små och medelstora företag. D. stödja Att utvecklingsområdet. små och medelstora företags ansträngningar på forsknings- och E. F. Att förbättra kapitaltillgången för små och medelstora företag. Att hjälpa små och medelstora foretag med integrationen på den inre marknaden och internationaliseringen. G. Övriga åtgärder. Bilagan utgår från svaren på en enkät som sändes ut till alla medlemsstater. I flera fall var enkätsvaren hållna på en mycket allmän nivå. När detta har varit möjligt har uppgifterna även här kompletterats med internt material från kommissionen. yr A. ATT MEDELSTORA FÖRETAG STÖDJA SYSSELSÄTTNINGSUTVECKLINGEN PÅ SMÅ OCH Flertalet initiativ i detta avsnitt är inte uteslutande inriktade på små och medelstora företag. Med tanke på deras dominerande roll när det gäller sysselsättningstillväxten i alla medlemsstater är det emellertid meningen att de ska vara de främsta fbrmånstagarna. A. l. Sociala åtgärder Huvudtrycket i medlemsstaternas socialpolitik inom detta område ligger å ena sidan på att oka efterfrågan på arbetskraft genom att förbättra flexibiliteten på arbetsmarknaden, sänka rekryteringskostnaderna, uppmuntra förbättra kvalifikationerna hos de arbetssökande och å den andra på att förbättra tillgången på arbetskraft genom att underlätta tillträdet för kvalificerade personer och förenkla rekryteringen. till anställning av arbetslösa och En rad medlemsstater har förbättrat flexibiliteten på arbetsmarknaden. I Tyskland har bestämmelsen rörande tidsbegränsad kontraktsanställning förlängts till år 2000 och en ny lag tillåter mer flexibla arbetstider. I Belgien har förfarandet vid ändringar av arbetstiderna förenklats och tidsbegränsade kontrakt som följer på varandra är numera tillåtna. Likaledes håller man här på med att utveckla åtgärder för att omfördela det befintliga arbetet, särskilt genom att främja olika former av tillfälliga arbeten och upphåll i yrkeslivet. I Nederländerna har man gjort uppsägningsförfarandet kortare och mer flexibelt, särskilt när det gäller turordningen vid uppsägningar, arbetstidsregleringar, förlängning av provanställning samt förlängning av tillfälliga kontrakt. I Spanien har den maximala längden på tillfälliga anställningskontrakt förlängts från tre till fyra år och företag erhåller subventioner om de gör om ett tillfälligt kontrakt till en fast anställning. Ett antal länder har lagt fram förslag för att minska kostnaderna i samband med att nya arbetstillfällen skapas. I Spanien har man infört nya subventioner vid fast deltidsanställning. I Frankrike har den nya regeringen antytt att man har för avsikt att minska de sociala avgifterna med tio procent för okvalificerade arbetstagare som tjänar upp till 1,2 gånger minimilönen (SMIC). Inom ramen för "Plan Plus Un" erhåller ett företag i Belgien som anställer en extra arbetstagare en minskning av de sociala avgifterna med 100 %, 75 % respektive 50 % under de första tre åren och det finns redan lägre arbetsgivaravgifter för de lågavlönade i både Belgien och Frankrike. I Storbritannien, Nederländerna, Spanien, Italien och Irland har de sociala avgifterna minskat generellt sett. I Luxemburg har arbetsgivaravgifterna avskaffats och ersatts med ett statligt system. I Tyskland har de små och medelstora företagen blivit undantagna från kostnaderna i samband med föräldraledighet. U<? Österike, Nederländerna och Belgien har lagt fram förslag för att göra det mer attraktivt för företag att anställa arbetslösa. I Österrike kan arbetsförmedlingen betala två tredjedelar av lönekostnaden till arbetsgivaren för någon som varit arbetslös i mer än ett år och har svårt att få arbete. I Nederländerna ska man sätta i gång 57 pilotprojekt med huvudsaklig inriktning på små och medelstora företag för att erbjuda 20. 000 subventionerade arbetstillfällen åt arbetslösa som under två år får ha kvar sitt arbetslöshetsunderstöd med sikte på att dessa kan behålla arbetet därefter utan subventioner. I Belgien minskar arbetsgivaravgifterna när man anställer någon från ett stödprogram för arbetslösa. Det finns också stöd för ersättning och sociala avgifter åt arbetslösa som är engagerade inom ramen för stödet åt små och medelstora företag. I Portugal finns det ett treårigt undantag från sociala avgifter och en subvention motsvarande tolv gånger minimilönen per månad åt företag som anställer unga arbetstagare utan tidigare arbetslivserfarenhet och långtidsarbetslösa. I Spanien minskar de sociala avgifterna när man rekryterar arbetslösa över 45 år och handikappade. I Finland utgår subventioner när man rekryterar arbetslösa. För att förbättra tillgången på arbetskraft har några länder riktat in sig på kvalifikationerna hos de arbetssökande. I Österrike håller " Arbeitstiftungen" sådana människor i kontakt med arbetslivet som annars skulle vara arbetslösa och erbjuder dem fortbildning eller yrkesutbildning samtidigt som de hjälper små och medelstora företag med att hitta kvalificerad personal. I enlighet med det s. k. sysselsättmngs/yrkesutbildningsavtalet i Belgien varvar okvalificerade unga under 25 år mellan arbete på ett företag och yrkesutbildning på ett godkänt centrum. I Sverige finns det program för yrkesutbildning och omskolning för arbetslösa. Tyskland och Österrike har försökt att förbättra tillträdet för kvalificerad personal till små och medelstora företag genom att inrätta fristående arbetsförmedling. I Frankrike och Storbritannien ligger tyngdpunkten härvidlag på att förbättra informationen bland arbetsgivarna. I Frankrike ska man inrätta en "one-stop-shop" för att förenkla de administrativa rutinerna vad gäller anställning av arbetskraft, särskilt för små och medelstora företag. I Storbritannien har man erbjudit omfattande vägledning för att komma till rätta med bristande kunskaper bland företagarna inom detta område. A. 2 Skattetekniska åtgärder Skatterabatter för att uppmuntra rekrytering är den huvudsakliga form som används av medlemsstaterna på skatteområdet. För familjeägda små och medelstora företag och småföretag i Finland skiljer man mellan inkomst som används till konsumtion och inkomst som används till investeringar där den senare är belagd med skattesatser enligt företagsbeskattningen istället för den personliga inkomstskatten. I Italien kan företag som anställer ytterligare arbetskraft begära skattelättnader och den vinst som går till investeringar beskattas inte. I Irland har man infört en lägre momssats inom den arbetskraftsintensiva tjänstesektorn. I Tyskland har man höjt momströskeln. De nationella och regionala incitamenten i Spanien omfattar sänkningar i skattenivån och ökade avskrivningar i samband med att man skapar nya arbetstillfällen. ii' B. ATT FRÄMJA SKAPANDE OCH UTVECKLING AV SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAG GENOM ATT MINSKA ADMINISTRATIVA, SKATTETEKNISKA, SOCIALA OCH ANDRA BEGRÄNSNINGAR B. l. Att minska administrativa eller lagtekniska begränsningar Förenklade och tydligare rutiner, undantag från rapporteringskrav, "one-stop-shops", konsekvensbedömningar och avregleringar är de huvudsakliga områden där man genomfort administrativa förenklingar under senare år i avsikt att underlätta bildandet av små och medelstora foretag inom medlemsstaterna. När det gäller administrativa rutiner så har Frankrike, Nederländerna och Finland kraftigt minskat antalet dokument och förordningar som används vid företagsetableringar. Medan insamlingen och samordningen av information om företag är koncentrerade till statistiska centralbyrån i Finland, så använder man i Frankrike "Centres de Formalités des Entreprises" (CFE) för detta ändamål. I Italien har en fast skattesats ersatt sex tidigare skatter, och en begäran om tillstånd blir automatiskt beviljad om den aktuella myndigheten inte svarar inom den angivna tidsperioden. I Finland har tillståndsförfarandet vid företagsetableringar förenklats, en enda rutin vad gäller alla skatteinbetalningar i förskott har införts och lokala skattekontor har rätt att utfärda bindande prejudikat. En enda registreringsblankett för alla skatteärenden har införts i Irland. I Österrike har man infört en enhetlig inlämningsdag för alla deklarationer. Tre förenklade förfaranden planeras träda i kraft i Frankrike 1996: en enhetlig social- och anställningsanmälan och ett enhetligt lärlingskontrakt. I Tyskland har man förenklat rutinerna vid uppsägningar. Införandet av en årlig deklarationsblankett med förtryckta uppgifter och förenklade bokslutsrutiner för företag med låg omsättning i Storbritannien har dragit ned på pappersarbetet i små och medelstora företag och underlättat punktliga avlämnanden av årliga bokslut. Mer. flexibla rutiner i Spanien har resulterat i ökad administrativ tydlighet och snabbare svar, och man planerar att införa förenklade formulär och standardblanketter. I Portugal har branschorganisationerna byggt upp rutiner med det statliga företagsregistret för att underlätta företagsetableringar ur administrativ synvinkel. ta Förändringar i de rättsliga rutinerna har vidgat ramen för etableringen av små och medelstora företag och gjort reglerna som styr deras verksamhet mer flexibla. I Tyskland har man utvidgat antalet branscher som kan registreras vid handelskammaren. Det är numera möjligt i Grekland att bilda ett aktiebolag bestående av endast en person. Den nya lagen för privata aktiebolag i Spanien förenklar och gör den rättsliga apparaten mer flexibel för företag och tar speciella hänsyn till små och medelstora företag. Den juridiska breddningen av företagsbegreppet i Frankrike har utjämnat skillnaderna vad gäller skatter och sociala frågor mellan olika typer av företag. I Portugal har notarius publicus fått en utvidgad rättslig roll vid bolagsbildningar vilket följaktligen förenklat rutinerna. När det gäller undantagen har man i Österrike infört mer flexibilitet med följden att företag med lägre omsättning inte behöver föra dubbel bokföring utan kan använda kostnadsredovisning istället. Även i Storbritannien har redovisningskraven i enlighet med aktiebolagslagen förenklats. I Storbritannien och Irland är man i färd med att höja trösklarna för momsåterbäringen för att minska rapporteringsbördan. "One-Stop-Shops" för att främja nyetableringar kommer att öppnas i Tyskland av handelskamrarna och i Sverige av de regionala stödorganisationerna under ALMI. I Belgien och Spanien är det meningen att man ska etablera ett samlat informationsställe för alla kontakter mellan små och medelstora företag och offentliga serviceorgan. Avregleringsinitiativet i Storbritannien syftar till att förbättra befintlig lagstiftning, förenkla ny lagstiftning och införa förbättringar i tillämpningen. Detta initiativ omfattar en konsultationsfas med näringslivet vad gäller alla lagförslag och användningen aV principen "tänk först i smått", på alla nivåer från förslag till tillämpning. I den framtida utvecklingen av detta initiativ kommer man att förorda mer entreprenadarbete. Andra långt när det gäller konsekvensbedömningar och avregleringsinitiativ. I Tyskland ser man just nu på vilka effekter den nya konsumentskyddslagen har på små och medelstora företag. Sverige har satt igång med en systematisk översyn av alla bestämmelser som rör näringslivet, och i Grekland har man skapat specialiserade enheter som ska undersöka olika förenklingsmöjligheter. En parlamentarisk kommitté har bildats i Irland för att studera vilken effekt ny och befintlig lagstiftning har på små och medelstora företag. Konsekvensbedömningar håller precis på att införas i Nederländerna och är under övervägande i Spanien. länder har kommit olika B. 2. Att förbättra skatteklimatct för små och medelstora foretag Skattereformer, olika typer av skattebefrielse och sänkningar av företagsskatten är de huvudsakliga skattetekniska åtgärder som används av medlemsstaterna. Skattereformen i Tyskland har varit inriktad på fusioner och omorganiseringar, och numera är det möjligt att ändra bolagsform ulan skatteteknisk förändring från aktiebolag till handelsbolag, en utveckling som är särskild betydelsefull för små och medelstora företag. I Sverige är aktiebolag, handelsbolag och egenföretagare jämställda skattemässigt. Allt efter omständigheterna är återinvesterade rörelsevinster undantagna från antingen företagsbeskattning eller inkomstbeskattning i Italien. En investering i ett mindre än tre år gammalt företag eller i ett litet eller medelstort företag som inte är börsnoterat med en omsättning under FF 140 miljoner kan få en skatterabatt motsvarande 25 % av investeringen. I Belgien vill man revidera skattesystemet för att förstärka företagens egna resurser, och i Irland har man planer på att strömlinjeforma den befintliga lagstiftningen på inkomst- företags- och kapitalbeskattningsområdet. Bland de olika former av skattebefrielse finns det i Nederländerna, Portugal, Spanien och de franska utvecklingszonerna en skattereduktion under de första åren efter nyetableringen. I Nederländerna ska skatteavdragen för nyetableringar dessutom höjas, medan man i Spanien också har skatteavdrag för investeringar i forskning och teknisk utveckling. I Österrike har flera småföretag blivit befriade från skatt. Fastighetsskatten på små och medelstora företag i Finland har sänkts, och i Irland har man höjt den tröskel som är avgörande för om man ska inkomma med deklarationsuppgifter snarare kvartalsvis än månadsvis. I de nya tyska förbundsstaterna har den kommunala kapitalskatten ("Gewerbekapitalsteuer") avskaffats och den kommunala vinstskatten ("Gewerbeertragsteuer") har sänkts för att gynna små och medelstora företag. Skattelättnader på försäljnings vinster för små och medelstora företag inom verkstadsindustrin har också blivit vanligare. Företagsskatten har sänkts i Tyskland, Spanien, Frankrike, Nederländerna och Irland. Även i Tyskland har den högsta marginalskattenivån sänkts för företag. Tröskeln för företagsbeskattningen har höjts samtidigt som man beskattar färre områden och höjer tröskeln för förmögenhetsskatten. I Storbritannien får företagen dra av sina utbildningskostnader och anställda kan göra avdrag för yrkesutbildning de själva bekostat. Skattesatserna på företagens vinster och inkomster från investeringar samt källskatten håller för närvarande på att sänkas i Finland. B. 3. Att minska hämmande faktorer orsakade av den sociala lagstiftningen Det finns två huvudsakliga verksamhetsområden under denna rubrik. Vi har för det första bibehållna bidragsnivåer för arbetslösa som startar ett nytt foretag, något som gäller för Belgien, Danmark, Finland och Spanien. För det andra finns det förenklade arbetsmiljöbestämmelser för småföretag i Storbritannien och Irland. M C. ATT FÖRBÄTTRA KVALITETEN PÅ LEDARSKAPET PÅ SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAG C l. Att underlätta de små och medelstora utbildningsprogram företagens möjligheter att delta i Tonvikten i medlemsstaternas politik inom detta område ligger på att tillhandahålla finansiering för yrkesutbildning, särskilda och allmänna yrkesutbildningsprogram, samorda yrkesutbildningstjänster och bredda godkännandet av kvalifikationer. Finansieringen av yrkesutbildningen i Tyskland sker i form av subventionerade garantilån till sektorerna för hantverk, industri och distribution. I Storbritannien anses utbildning av arbetskraften vara en viktig investering och man tillhandahåller lån åt småföretag för att stödja denna fråga. Det finns i Storbritannien och Irland särskilda medel för utbildningsprogram som inbegriper tio eller fler små och medelstora företag. I Spanien är allmänna medel tillgängliga för grupper av små och medelstora företag, och i Luxemburg anslås medel åt utbildningscenter i handelskamrarnas regi. ligger tonvikten i Österrike på att övervaka Bland de särskilda utbildningsprogrammen kvalitetsprocessen, i Frankrike på underhåll, miljö och kvalitet, och i Spanien riktar man in sig på att öka förståelsen för industriell formgivningsteknik. I Storbritannien lägger man tonvikten på att ha en verkstadsindustri i världsklass och på ett program för att uppgradera kvalifikationerna bland nyckelanställda inom små och medelstora företag. Allmänna utbildningsprogram tillhandahålls i Finland genom forskarutbildningen och i Belgien genom en blandning av arbetslivserfarenhet och kurser på utbildningscenter för specialister. I Danmark samordnar man utbildningen på tekniska skolor och på förbundet för små och medelstora företag. En nyorientering vad gäller utbildningsprogrammen i Frankrike tar fasta på chefer och andra i ledande ställning. företagscentrum. I Sverige sköts den samordnande Samordningen av utbildningstjänster i Storbritannien lyder särskilt under ett antal utbildnings- regionala och stödorganisationerna under ALMI som har filialer i varje region ägda gemensamt med kommunerna. Att förbättra kvaliteten på ledarskapet är en viktig aspekt i deras arbete. I Portugal erbjuder programmet för företagsskapande integrerat stöd för att förbättra skickligheten och kompetensen bland unga företagare. I Irland sköts det integrerade arbetet av nätverket Plato. funktionen av de Ett nytt initiativ i Tyskland har breddat grunden för godkännandet av kvalifikationer och innebär att anställda på små och medelstora företag har ökade möjligheter att förbättra sina kvalifikationer, eftersom det i många yrken inte längre är nödvändigt med akademisk examen. Detta initiativ skulle också kunna öka tillgången på kvalificerad sakkunskap utifrån, vilket skulle kunna sänka kostnaderna för små och medelstora företag. AS' C. 2. Att förbättra informationen till små och medelstora foretag För att kunna förstå de bästa rutinerna är förbättrad tillgång till information och mer omfattande informationstjänster en nyckelaspckt i medlemsstaternas politik i denna fråga. I Storbritannien dryftas frågorna kring bästa rutiner i samband med olika affärskontakter och man betonar särskilt självhjälp och lärdomar från andra. I Irland har man tagit fram anvisningar för bästa rutiner inom nyckelområden vad gäller ledarskapsfrågor. Man håller på att installera heta telefonlinjer i Belgien, Sverige och Irland för att förbättra informationstillgängligheten. I Storbritannien, Spanien och Portugal utvecklar man databaser för samma ändamål. Man tillhandahåller mer omfattande informationstjänster på "företagshus" i Nederländerna, på centrum för teknisk information i Danmark och genom ett nätverk av statliga regionkontor i Finland. I Österrike finns ett program för att tackla ledarskapsproblem genom förståelse av ny teknik där företagsledare för små och medelstora företag besöker företag som leder den tekniska utvecklingen. C. 3. Att förbättra rådgivningen till små och medelstora foretag Huvudaspekterna i medlemsstaternas politik är att erbjuda rådgivningsservice och ekonomiskt understöd. Allmän rådgivningsservice har en tendens att ta fasta på tillhandahållande av rådgivning på bred basis. "Supemet"-systemet i Storbritannien presenterar småföretag för nationella och internationella nätverk av expertgrupper. I Finland tillhandahåller man allmänna program för att hjälpa företagare att undersöka om deras idéer är genomförbara och om de själva är lämpliga som företagare. Dessa program erbjuder också externt konsultstöd för att hjälpa befintliga små och medelstora företag att anlysera sin nuvarande situation och förbereda ett utvecklingsprogram. I Irland arbetar pensionerade företagsledare som rådgivare åt små och medelstora företag, och PLATO-programmet tillhandahåller ägarna/direktörerna för små och medelstora företag hjälp från sakkunniga på storföretag. Nyckelinitiativet i Nederländerna rör samordning av nätverk och konsulttjänster. Ett antal pilotprojekt har också etablerats för att ge råd och stöd åt arbetslösa som startar ett företag. Särskild rådgivningsservice tar fasta på plagiering och strategiskt ledarskap i Frankrike, kunskaps- och kvalitetssystem samt miljöhantering i Danmark och teknik och export i Finland. Man tillhandahåller ekonomiskt understöd för att anlita rådgivare i Tyskland, Spanien, Danmark, Grekland. Storbritannien och Irland. 10 D. ATT STÖDJA SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAGS ANSTRÄNGNINGAR PÅ FORSKNINGS- OCH UTVECKLINGSOMRÅDET D. l. Att underlätta för små och medelstora företag att delta i forskningsprogram Den nationella strategin tar fasta på att främja samarbetet mellan små och medelstora foretag och forskningscentrum för att underlätta innovationer inom små och medelstora företag samt på direkt och indirekt ekonomiskt understöd åt forskning och utveckling. I Tyskland hjälper det federala samarbetsprogrammet för forskning till med kontakter mellan företag och forskningsorgan, inklusive gemensam forskning och utbyte av forskningspersonal. Ä. ven i Österrike har man satt igång ett program för samarbete mellan industrin och olika forskningsorgan. Link-programmet i Storbritannien stöder forsknings- och utvecklingssamarbete mellan instanser för högre utbildning och små och medelstora företag. Nätverket för spridning av teknik i Frankrike länkar samman de små och medelstora företag som har särskilda behov med det forskningscentrum som bäst kan ta sig an dessa. Det nationella finska nätverket TEKES samordnar kontakter mellan små och medelstora företag, universitet och forskningsinstitut och ett nätverk av teknikcentrum över heja världen. Nätverket tar fasta på marknadsföring av program och projekt riktade mot utvalda små och medelstora företag. I Grekland uppmuntrar den nationella strategin samarbetet mellan små och medelstora företag och specialiserade forsknings- och utvecklingsorganisationer. Man har satt upp universitetsbaserade teknikcentrum i Irland för att närma små och medelstora företag till forskningsprogrammen. Främjandet av innovationer inom små och medelstora företag i Tyskland sker via ett program som uppmuntrar till med lanseringen av marknadsorienterade innovationer. I Storbritannien främjar SMART-programmet tekniska förstudier för småföretag, medan SPUR-programmet tillhandahåller stöd åt sfnå och medelstora företag för utveckling av nya produkter och processer. Ett uppfinningscentrum i Irland hjälper företagare med att utveckla patent. Närings- och teknikutvecklingsverket i Sverige stöder forsknings- och utvecklingssatsningarna inom små och medelstora företag. Grekland stöder också små och medelstora företag inom forskningen kring tillämpad teknologi och innovativa produkter. forsknings- och Österrike ställer upp med ekonomiskt stöd när utvecklingspartner. Institutet för tekniska tjänster i Frankrike samfinansierar utvecklingsarbete som genomförs i ett gemensamt utvecklingsprojekt mellan institutet, ett forskningscentrum och ett litet eller medelstort företag. I Nederländerna är det ekonomiska stödet mer indirekt: Inom ramen för programmet "Techno-starters", väljer teknikförmedlare ut högteknologiprojekt i vardande och bjuder ut dem till finansiärer. företag söker efter ii i, D. 2. Att uppmuntra spridningen av forsknings- och utvecklingsresultat till små och medelstora företag Teknisk rådgivning, personalutbyte mellan forskningsorgan och små och medelstora företag samt tekniska övcrföringsinitiativ är de huvudsakliga medlen som används för att uppmuntra distributionen av forsknings- och utvecklingsresultat till små och medelstora företag. Innovations-, formgivnings- och teknikrådgivare erbjuder råd åt små och medelstora företag hur man fångar upp forsknings- och utvecklingsresultat från FoU. Den roll som Institutet för tekniska tjänster i Danmark spelar har utvidgats och nu är man nyckelkontakten mellan inhemska och utländska forskningscentrum och små och medelstora företag. ATOUT-initiativet i Frankrike är inriktat på avanserade material och informatik. Det svenska ALMI-nätverket tillhandahåller rådgivare för att stödja forsknings- och utvecklingssatsningarna inom små och medelstora företag genom att förbättra normerna för tekniska och innovativa resurser och har nyligen tagit initiativ till att förbättra samordningen och samarbetet mellan de olika organ som är sysselsatta med teknikspridning. I Sverige har man också etablerat ett innovationscentrum för att finansiera innovationer i vardande och andra liknande åtgärder, inklusive ett nätverk av rådgivare i innovationsfrågor. Även Portugal satsar på demonstrationer av hur man använder innovativteknik inom vissa sektorer. Personalutbyte mellan forskningsorgan och små och medelstora företag i Danmark främjas inom ramen för Isbrytarprogrammet där man tillhandahåller medel åt småföretag som anställer en akademiker för att ingjuta ny kunskap i företaget medelst deltagande i ett utvecklingsprojekt. Projektet "Lär företagen" i Storbritannien möjliggör för högkvalificerade akademiker att arbeta deltid på små och medelstora företag under två år tillsammans med gemensamma inspektörer från universiteten, högskolorna och näringslivet. Initiativet för tekniköverföring i Spanien genomförs via en kommission som bedriver sitt arbete tillsammans med de olika departementen för vetenskap och teknologi Den förestår ett program för överföring av forskningsresultat till industrin. I Finland främjar TEKES små och medelstora företags engagemang inom satsningar för tekniköverföring med nationella, regionala och internationella program. Slutligen finns det i Belgien ett program för att förbättra möjligheterna för små och medelstora företag att få tillgång till patent och lansera prototyper och nya produkter på marknaden. 12 h ATT FÖRBÄTTRA KAPITALTILLGÅNGEN FÖR SMÅ OCH MEDELSTORA E. FÖRETAG E. l. Finansiering av svsselsättningsskapandc åtgärder Nya sysselsättningsskapande åtgärder uppmuntras med statligt understöd, antingen skattevägen eller med hjälp av subventioner. Utöver detta har några länder möjligheter att uppmuntra arbetslösa till att skapa nya arbetstillfällen. Skattebaserade statliga understöd i Irland finns i form av skatteåterbäring på vad en företagare betalat i samband med en tidigare anställning vilket ska investeras i det nya företaget. Subventioner tillhandahålls för nyetableringar i Tyskland, Spanien, Portugal, Grekland och Irland och diverse lånepaket i Irland, Sverige, Spanien och Grekland. Det finns lånegarantier i Storbritannien och Frankrike. Dessutom tar programmet "Tillväxtstart" i Storbritannien fasta på snabbväxande nyetableringar. Sverige och Irland tillhandahåller startkapital för nyetableringar. I Nederländerna överväger man ett program för att förbättra möjligheterna för företagare i ny etablerade företag att få tillgång till "business angels". De arbetslösa i Tyskland kan få arbetslöshetsunderstöd under sex månader i samma utsträckning som tidigare så att de kan etablera sig som företagare. Accre- initiativet i Frankrike tar också fasta på understöd åt de arbetslösa. I Sverige kan arbetslösa med en affärsidé behålla 50% av arbetslöshetsunderstödet under en viss period. I Luxemburg tillhandahåller man särskild hjälp åt företag som startats av personer som har svårt att få arbete. E. 2. Finansiering av affärsutveckling Att underlätta lånefinansiering och privata investeringar i små och medelstora foretag har hög prioritet i medlemsstaternas politik. I Tyskland har de statliga investeringsfonderna på nytt tagit fasta på de små och medelstora företagen. SOFARIS i Frankrike garanterar lån åt små och medelstora företag under deras tillväxtfas; Subventionerade lån finns att tillgå för utvecklingsprojekt på små och medelstora företag i Sverige, medan regionala investeringsföretag i Belgien skriver på lån åt små och medelstora företag. Privata investeringar i små och medelstora foretag i Storbritannien underlättas genom lanseringen av den alternativa investeringsmarknaden för icke-börsnoterade företag med tillväxtpotential, genom att ge extra skattelättnader åt förvaltningsbolaget för riskvilligt kapital och genom programmet företagsinvesteringar som hjälper företag som inte är börsnoterade att skaffa fram eget kapital. Man har lanserat "Business Angel"-systemet enligt vilket vinster på aktieinvesteringar i icke-börsnoterade företag kan undantas om dessa återinvesteras i sådana aktier. Italien har nyligen antagit en skattelag som föreskriver att rörelsevinster som återinvesteras inte ska beskattas. Detta undantag sträcker sig bortom beskattningssystemet för aktiebolag och omfattar andra rörelser (såsom handelsbolag) vilka är skyldiga alt betala inkomstskatt. 13 Man har lanserat ett program i Frankrike där alla investeringar i företag som bildades för mindre än tre år sedan eller i icke-börsnoterade små och mellanstora företag med en omsättning under FF 140 miljoner får tillgodoräkna en sig skatterabatt motsvarande 25% av det investerade beloppet. I Irland har man infört åtgärder varigenom nya företagare och andra investerare i nystartade foretag kan kräva tillbaka inkomstskatt som betalts in under de tre närmast föregående åren (upp till en viss gräns). Den belgiska och tyska regeringen har likaledes visat intresse för åtgärder för att få ett slut på den skattemässiga diskrimineringen av företagens aktiekapital. Man diskuterar också program i Storbritannien och Italien avsedda att på ett skattemässigt neutralt sätt behandla skuld- och kapitalfinansieringen för företagen. Grundprincipen i förslagen är att företagen kommer att erhålla en "Allowance for Corporate Equity" (ACE), en lindring av företagsskatten grundad på värdet på aktieägarnas andelar i företaget. I Frankrike erhåller godkända utvecklingsföretag en statlig garanti motsvarande 50% av investeringsbeloppet i tillväxtföretag, medan Sverige erbjuder skatterabatter för investeringar i icke börsnoterade företag. Man erbjuder skattelättnader i Luxemburg på vinster som återinvesteras i företaget och i Danmark statligt stöd till risktagaie som specialiserar sig på små och medelstora foretag. E. 3. Finansiering av företagsöverlåtelser Gynnsam skattebehandling av arv och subventionerade lån är de huvudsakliga åtgärder som används för att finansiera företagsöverlåtelser. Överlåtelser och donationer från andra bolag än aktiebolag och aktieinnehav i små och medelstora företag är berättigade till fullständigt undantag från arvsskatt i Storbritannien. Subventionerade lån för att underlätta företagsöverlåtelser tillhandahålls i Belgien och Spanien. I Frankrike erbjuder SOFARIS lånegarantier för att underlätta företagsöverlåtelser. Enligt ett förslag till en ny lag 1996 ska gåvoskatten sänkas med 50% vad gäller företagsöverlåtelser så länge de nya ägarna driver företaget vidare under de följande fem åren. En ny lag i Irland gör det möjligt för företag att för sina disponibla medel köpa ut de egna aktierna för "handelns bästa" och 50% av alla överlåtna företagstillgångar är nu undantagna från arvs- och gåvoskatt. I Danmark har det skett en ansenlig sänkning av arvsskatten när det gäller företagsöverlåtelser och skatten på arvtagarna har skjutits upp och sänkts. Företagare inom jordbruket i Finland kan åtnjuta speciella finansieringsformer vid överlåtelser av tillgångar mellan generationerna. I Tyskland underlättar man företagsöverlåtelser genom att sträcka ut tidsramen från sju till tio år då arvs- och gåvoskatten kan betalas utan ränta. Dessutom drar företagen nytta av en sänkning med 25 % av enhetsvärdet på rörelsekapitalet innan man beskattar arvtagarna. Detta gäller också finansbolagens aktier. I Nederländerna kommer den räntefria perioden för att betala arvsskatt att förlängas från fem till tio år. 14 ^ C ATT HJÄLPA SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAG MED INTEGRATIONEN PÅ F. DEN INRE MARKNADEN OCH INTERNATIONALISERINGEN Man bör notera att ett antal medlemsstater nämnt initiativ inriktade på både integrationen på den inre marknaden och internationaliseringen. Där dessa initiativ är av en mer allmän karaktär tas de upp under rubriken internationaliseringen. F. l. Integrationen av små och medelstora företag på den inre marknaden Studier, rådgivande tjänster och program för att främja den inre marknadens genomslag är de huvudsakliga åtgärder medlemsstaterna vidtar vad gäller den inre marknaden. Programmen "Opportunity Europe" i Storbritannien är avsedda att uppmuntra små och medelstora företag att bredda sin marknadsbas i Europa. Initiativet "Partnaires pour l'Europe" i Frankrike är inriktat på normerna och kvaliteten i detta sammanhang. Grekland erbjuder stöd åt samarbetsprojekt inom den gemensamma marknaden, medan Portugal samfinansierar europeiska ansträngningar vad gäller anbudsgivningar. Storbritannien driver en kontrollenhet för den inre marknaden som tillhandahåller rådgivande tjänster åt företag som möter handelshinder på den inre marknaden. Storbritannien genomför också detaljerade sektorstudier om handelsmöjligheter på den inre marknaden. F. 2. Export från små och medelstora foretag till tredje land Ekonomiskt stöd, rådgivande tjänster, bättre samordning och tillhandahållande av exportbefrämjande tjänster och åtgärder för att minska riskerna vid export är huvuddragen i medlemsstaternas politik på senare tid. Ekonomiskt understöd i Spanien kommer i form av investeringar i företag som håller på att etablera sig utomlands. Finland ställer upp med särskilt stöd åt teknikorienterade små och medelstora företag på väg mot internationalisering och Danmark med medel för samverkan med östeuropeiska företag. I Storbritannien använder man rådgivande tjänster för att hjälpa små och medelstora företag att fastställa sitt exportbehov och sin exportpotential och ger stöd så att exportstrategi erna kan genomföras i hur man utvecklar program för företagssamarbete, exempelvis med Asien och Latinamerika. I Grekland underlättar man utvecklingen av exportkonsortier. I Tyskland ger man råd framgångsrikt. 15 ç, I Nederländerna ligger tonvikten på bättre samordning av tjänster från staten, handelskamrarna, bankerna och organisationerna som representerar små och medelstora företag för att förbättra spridningen av information kring internationaliseringen. Bättre samordning av de federala organen för att främja exporten har man satt igång med i Belgien, inklusive bredare samarbete mellan byrån för utrikeshandeln och andra relevanta organ samt bättre utnyttjande av de instanser som går i god för exportkrediter. Tyska ambassader har numera särskilt ansvar för att ge stöd åt små och medelstora företag som går in på utländska marknader. För att försöka minska riskerna på exportörn rå det finns det i Danmark möjligheter till subventioner på 50 % för kostnader i samband med företagsetablering i Östeuropa. I Finland har man infört subventioner för att främja exportdiversifiering. Erfarna exportörer i Storbritannien rekryteras till små och medelstora företag som rådgivare för exportutveckling, och i Irland bygger man upp formella kontakter med nyckelregioner på den europeiska marknaden. 16 G. ÖVRIGA ÅTGÄRDER G. I. Att främja de små och medelstora företagens tillträde till informationssamhället Program för att stimulera användningen av informationsteknik och tillgången till INTERNET och annan infrastruktur är de primära åtgärderna för att främja de små och medelstora företagens tillträde till informationssamhället. informationsteknik I Finland har man startat ett "teleprogram" för små och medelstora företag i avsikt att uppmuntra dessa till att använda i olika former av nätverk för att presentera samarbetsprojekt i hårdvara, mjukvara och service på dataområdet. Kurser hålls gemensamt med leverantörer av informationsteknik i Storbritannien för att utbilda små och medelstora företag i hur man använder och drar nytta av information och informationsteknik. I Grekland stöder man små och medelstora företag i användningen av information och nätverk. Ett avancerat serviceorgan på IT-området i Storbritannien hjälper kunder att komma åt information på Internet. I Nederländerna och Österrike ger man handelskamrarna möjlighet att få ut information via Internet. Avancerad infrastruktur baserad på telekommunikationer tillhandahålls inom mindre utvecklade områden i Irland för att underlätta små och medelstora företagsetableringar inom den industrigren som är inriktad på att hantera information över stora avstånd. G. 2. Att underlätta för små och medelstora företag att komma in på det offentliga upphandlingsområdet. Tillhandahållande av databaser och informationskampanjer är de huvudåtgärder som vidtas för att underlätta för små och medelstora företag att komma in på det offentliga upphandlingsområdet. I Österrike och Finland (regionalt) använder man databasen TED. En förteckning över de anbud som man begär in i Frankrike finns tillgängliga på Minitel. Offentliga och speciella databaser, möjligheter till videokonferenser och databaser över leverantörer inom landet finns att tillgå i Storbritannien på de regionala inköpsavdelningarna. I Storbritannien främjar man också informationsspridning genom råd till personalen på inköpsavdelningarna om fördelarna med att använda mindre företag som leverantörer. Tonvikten i Irland ligger på informationskataloger, seminarier och utställningar av typen "träffa köparen". Speciellt konsultstöd finns också att tillgå i Irland för att förbättra tillträdet för små och medelstora företag till offentlig upphandling och förberedelsearbetet i samband med offentliga anbud, och man planerar att upprätta en databas över inköp och underleverantörer samt utveckla ett rådgivande organ för små och medelstora företag och personalen på inköpsavdelningarna. I Belgien har lagstiftningen ändrats för att garantera kooperativen bättre tillgång till den offentliga marknaden. 17 n G. 3. Att utveckla en företagskultur Att främja entreprenörskap är framför allt det medel som man använder för att utveckla en företagskultur. Försäljningska ni panjer drivs av handelskamrarna i Tyskland, Österrike och Luxemburg. Med projektet "Entreprenörens årtionde" i Finland vill man skapa en fördelaktig inställning till entreprenörskap och egenföretagare som ett frivilligt sätt att skapa sysselsättning. I Irland har man lanserat ett program för hur man förbereder en nyetablering för höga företagschefer som funderar på att starta eget, och man har upprättat rådgivningsbyråer för företag lokalt för att stödja nyetableringar av mikroföretag. 18 f4 "ATT ULL FULLO UTNYTTJA DE EUROPEISKA SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAGENS MÖJUGHETER ULL SYSSELSÄTTNING, TILLVÄXT OCH KONKURRENSKRAFT FÖRSLAG TELL RÅDETS BESLUT om ett tredje flerårigt program för små och medelstora företag inom Europeiska unionen (1997-2000) (Framlagt av kommissionen) S FÖRSLAG TILL RÅDETS BESLUT om ett tredje flerårigt program för små och medelstora företag inom Europeiska unionen (1997-2000) (. /. /EG) (Text av betydelse för EES) EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 130 i detta, med beaktande av kommissionens förslag1, med beaktande av Europaparlamentets yttrande2, med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande3, med beaktande av Regionkommitténs yttrande4, och med beaktande av följande: 1. 2. 3. 1 2 3 4 5 6 7 Den 14 juni 1993 antog rådet beslut 93/379/EEG om ett flerårigt program för gemenskapens åtgärder för att förstärka insatserna på prioriterade områden och för att säkerställa att företagspolitiken i gemenskapen fullföljs och förstärks, särskilt när det gäller små och medelstora företag5. I linje med vitboken om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning antog kommissionen den 3 juni 1994 ett meddelande om genomförandet av ett integrerat program för små och medelstora företag samt hantverkssektom6. Den 29 november 1995 antog kommissionen en rapport om små och medelstora företag, en dynamisk källa till sysselsättning, tillväxt och konkurrenskraft inom Europeiska unionen, i vilken kommissionen uppmanade till en mer ambitiös företagspolitik för att frigöra de europeiska företagens möjligheter till sysselsättning, tillväxt och konkurrenskraft7. , , , s. , s. EGT nr C EGT nr C , EGT nr C EGT nr C , EGT nr L 161, 2. 7. 1993, s. 68. KOM(94) 207 slutlig, 3. 6. 1994. CSE(95) 2087. , s. , s. 5-6 4. 5. 6. 7. 8. 9. Europeiska rådet i Madrid den 16 december 1995 uppmanade kommissionen att omsätta målen i Madridrapporten om små och medelstora företag i handling så snart som möjligt. Det nya integrerade programmet för små och medelstora företag8 syftar till att lägga fram gemenskapens övergripande företagspolitik. Detta beslut är begränsat till att ge de juridiska och budgetära fömtsättningarna för de särskilda kompletterande åtgärder som inte ing^r i andra gemenskapsprogram. Kommissionen lämnade en extern utvärderingsrapport till Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om genomförandet av det nuvarande fleråriga programmet i enlighet med artikel 5 i beslut 93/379/EEG. Kommissionen har under de senaste tre åren lagt fram en rad meddelanden till rådet om åtgärder av betydelse för detta beslut (tex. Rapport om den framtida verksamheten i informations- och samarbetsnätverken9 och Rapport om hantverkssektom och småföretagen10). Detta beslut riktar sig särskilt till små och medelstora företag1 \ oberoende av sektor, juridisk form och geografiskt läge, och det föreskriver särskilda åtgärder till förmån för hantverkssektorn och företag inom handel och distribution. 10. De åtgärder som fastställs i detta beslut syftar till att • • skapa fömtsättningar som är gynnsamma för utvecklingen av små och medelstora företag inom Europeiska unionen, förbättra de europeiska små och medelstora företagens konkurrenskraft och uppmuntra deras europeisering och internationalisering. 11. Åtgärderna inom det gränsöverskriclande teknologiska utvecklingsområdet kommer att samordnas inom gemenskapens program för forskning och teknisk utveckling, med hänsyn till de relevanta beslutsprocedurerna. 12. Det andra programmet löper ut den 31 december 1996, men orsakerna till att programmet antogs gäller dock fortfarande, åtminstone för överskådlig framtid. 13. Det är därför nödvändigt att anta ett tredje program för en fyraårsperiod och att förse det med tillräckliga resurser för att nå målen. 14. Den externa utvärderingsrapporten har tagits i beaktande vid genomförandet av det nuvarande fleråriga programmet. KOM(94) 207 slutlig, 3. 6. 1994. KOM(95) 435 slutlig, 5. 12. 1995. KOM(95) 502 slutlig, 26. 10. 1995. Som de definieras i kommissionens rekommendation om definitionen på små och medelstora företag (dok. C 96/261). f> 15. Fördraget innehåller inga andra befogenheter för antagandet av detta beslut än de som fastställs i artikel 130. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Ett program för gemenskapens företagspolitik för de små och medelstora företagen (SMF) skall antas för en period av fyra år från och med den 1 januari 1997. Artikel 2 Det program som avses i artikel 1, med de åtgärder som anges i bilaga I, skall ha följande mål: 1. Förenkla och förbättra de adrninistrativa och rättsliga förutsättningarna för företagen. • • • • Säkerställa att hänsyn tas till de små och medelstora företagens intressen i gemenskapens olika initiativ och handlingsprogram. Förenkla och förbättra gemenskapslagstifmingen. Öka insynen och spridningen av de bästa metoderna för att förenkla och förbättra de adrninistrativa och rättsliga fömtsättningarna. Förbättra det rättsliga ramverket för de små och medelstora företagens gränsöverskridande verksamhet. 2. Förbättra de ekonomiska förutsättningarna för företagen. • • • • Förbättra tillgången till lånefinansiering. Intensifiera ansträngningarna för att minska problemen med sena betalningar. Underlätta utvecklingen av särskilda finansiella instrument. Stimulera utvecklingen av kapitalmarknader för snabbt växande små och medelstora företag. 3. Hjälpa de små och medelstora företagen att europeisera och internationalisera sina strategier, särskilt genom förbättrade informationsstjänster. Utveckla informationstjänster. Förbättra främjandet av åtgärder för små och medelstora företag. Främja samarbete genom nätverken för sökande efter partnerföretag. Främja direkta kontakter genom partnerskapsprogram. Utveckla partnerskap genom underleverantörskontrakt. Främja tillträde till nya marknader och de små och medelstora företagens internationalisering. Stärka de små och medelstora företagens konkunenskraft och förbättra tillgången till forsknings- och innovationresultat samt till utbildning. • • • Öka de små och medelstora företagens innovativa potential. Stimulera leo^kapsutbildning. Anpassning till miljökrav. 0 5. Främja entreprenörskap och stödja särskilda målgrupper. 4 • • • • Kultur för företagande och entreprenörskap. Hantverkare och småföretagare. Företag inom handel och distribution. Kvinnor och unga företagare; företag som ägs av minoritetsgrupper. Utvecka företagspolitiken för och förbättra kunskaperna om små och medelstora företag. Artikel 3 1. För att nå de mål som fastställs i artiklarna 1 och 2 skall kommissionen vidta nödvändiga åtgärder såvida målen inte kan uppnås bättre av medlemsstaterna, med beaktande av resultaten i alla utvärderingsrapporter. 2. Förfarandet i artikel 4 skall följas när följande åtgärder vidtas: • • • Antagande, experimentellt genomförande eller utvidgning av de nödvändiga projekt som utformats för att verkställa detta beslut. Innehåll, tidsplan och ekonomiskt stöd för åtgärder och anbudsinfordran. Återkommande utvärdering av resultaten av varje projekt i enlighet med de tidsplaner som fastställs för enskilda program. 3. Den kommitté som avses i artikel 4 får undersöka alla andra frågor som rör programmet. Artikel 4 1. 2. 3. 4. Kommissionen skall biträdas av en rådgivande kommitté. Den skall bestå av företrädare för medlemsstaterna och ha kommissionens företrädare som ordförande. Kommissionens företrädare skall förelägga kommittén ett förslag till åtgärder. Kommittén skall yttra sig över förslaget inom den tid som ordföranden bestämmer med hänsyn till hur brådskande frågan är, om nödvändigt genom omröstning. Yttrandet skall protokollföras och dessutom har varje medlemsstat rätt att begära att få sin uppfattning lagen till protokollet. Kommissionen skall ta största hänsyn till det yttrande som kommittén avgett. Den skall underrätta kommittén om det sätt på vilket dess yttrande har beaktats. 1. Kornmissionen skall lämna årliga rapporter om verkställandet av detta beslut till den kommitté som avses i artikel 4. A rtikel 5 ^T 2. Kommissionen skall till Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén lämna en regelbunden rapport om hur de små och medelstora företagens intressen fortlöpande beaktas i alla gemenskapens åtgärder och program. Artikel 6 Senast den 31 mars 2000 skall kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén lämna en extern utvärderingsrapport om verkställandet av detta beslut, inbegripet en utvärdering av kostnadseffektiviteten och de förslag som den anser vara nödvändiga mot bakgrund av utvärderingarna. 1. 2. 1. 2. Artikel 7 I detta program kan också de associerade länderna i Central- och Östeuropa delta i enlighet med de villkor som fastställs i tilläggsprotokollen till de associeringsavtal om deltagande i gemenskapsprogram som skall slutas med dessa länder. I detta program kan också Cypern och Malta delta på grundval av tilläggsanslag i enlighet med samma regler som gäller för EFTA-länderna enligt de förfaranden som skall fastställas med dessa länder. Artikel 8 Detta beslut träder i kraft den 1 januari 1997 och gäller till och med den 31 december 2000. Budgetmyndigheten skall bestämma de tillgängliga anslagen för varje budgetår i enlighet med principerna om god förvaltning enligt artikel 2 i den finansförordning som gäller för de europeiska gemenskapernas allmänna budget. Rådets beslut 93/379/EEG upphör att gälla när detta beslut träder i kraft. Artikel 9 Utfärdat i På rådets vagnar Ordförande û>* 6 BILAGA I ÅTGÄRDER SOM ANGES I ARTIKEL 2 A FÖRENKLA OCH FÖRBÄTTRA DE ADMINISTRATIVA OCH RÄTTSLIGA FmtnrSÄTININGARNA FÖR FÖRETAGEN A. 1. Säkerställa att hänsyn tas till de små och medelstoraföretagens intressen i gemenskcpens olika initiativ och handlingsprogram Ta hänsyn till de små och medelstora företagens intressen i gemenskapens handlingsprogram. Främja samordning av gemenskapens åtgärder för små och medelstora företag, vilket gör att de små och medelstora företagen fullt ut kan ta del av alla gemenskapens åtgärder och program, inbegripet stnjkturfonderna, forskning och teknisk utveckling, internationellt samarbete och miljöprogram A. 2. Förenkla och förbättra gemenskapslagstiftningen Införa åtgärder för att undvika och minska onödiga administrativa bördor och kostnader för att efterleva bestämmelser i gemenskapslagstiftningen, vilket hindrar skapandet och utvecklingen av företag, särskilt små och medelstora företag, genom att införa pragmatiska metoder för att utvärdera effekten av lagförslag (inbegripet användning av systemen för bedömningar av effekter på företag och analyser av kostnadseffektiviteten där det är lämpligt). A. 3. Öka insynen och spridningen av de bästa metodernaför att förenkla och förbättra de administrativa och rättsliga förutsättningarna Införa åtgärder för att främja spridningen av de bästa metoderna, särskilt för administrativ förenkling, främjande av åtgärder för överlåtelse av företag och äganderättsförbehåll. A. 4. Förbättra det rättsliga ramverket för de små och medelstoraföretagens gränsöverskridande verksamhet Främja utvecklingen av alternativa förlikningsförfaranden vid gränsöverskridande tvister mellan företag. Stimulera användnignen av lämpliga rättsliga strukturer för de små och medelstora företagens verksamhet över gränserna, särskilt de europeiska ekonomiska mttessegrurjrjeringama (REGIE-projektet). B. röRBÄTTRADEEKONOMLSKAFÖR^ B. l. Förbättra tillgången till lånefinansiering Främja nyskapande metoder för att ge de små och medelstora företagen bättre tillgång till lånefinansiering (inbegripet ömsesidiga garantifonder, rundabordsamtal mellan banker och små och medelstora företag). B. 2. Intensifiera ansträngningarna för att minska problemen med sena betdningar Påskynda uppföljningen av rekommendationen om betalningsfrister vid handelstransaktioner och utarbeta nya förslag, stödja åtgärder för att förbättra de små och medelstora företagens förmåga att sköta den finansiella verksamheten, särskilt inom områdena information och utbildning samt underlätta införandet av programvara för förvaltning av likvida medel. Bl B. 3. Underlätta utvecklingen av särskilda finaisiella instrument 7 Främja utvecklingen av särskilda finansiella instrument av intresse för små och medelstora företag, särskilt factoring- och kreditförsäkringar. B. 4. Stimulera utvecklingen av kapitdmarknaderför snabbt växande små och medelstoraföretag (inbegripet EASDAQ) C H1ÄLPA DE SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAGEN ATT EUROPETSERA OCH WIERNATTONALLSERA SINA STRATEGIER SÄRSKILT GENOM FÖRBÄTTRADE ENFORMATONSSTJÄNSTER CL Utveckla informationstjänster (Euroinfocentrer som s. k. "First-stop shops") Förbättra tillgången till gemenskapens information för företag: utveckla nätverket för Euroinfocentrer till s. k "First-stop shops" som anvisar varje förfrågan till rätt tillhandahållare av tjänster, förbätta sarnrnarisättningen och kvaliteten på tjänsterna, utvidga och förstärka Euroirifoœntrernas informationsuppgift, inbegripet föregripande informationsverksamhet, särskilt vad beträffar tillgång till gemenskapsprogam, den inre marknaden, internationalisering, miljöfrågor och genomförandet av den gemensamma valutan, underlätta de små och medelstora företagens tillgång till marlaiadsinformation C. 2. Förbättra främjandet av ågärderför små och medelstora företag Driva rnarknadsförmgskarnpanjer i samarbete med ElC-nätverket, organisering av europeiska företagarveckor. C. 3. Främja samarbete genom nätverken för sökande ef ter partnerföretag Införa kvalitativa förbättringar och en definition av kvalitetsstandard för det nätverk för sökande efter partnerföretag som hanterar konfidentiell information (BC-NET) och det nätverk som hanterar icke konfidentiell information (BCC). CA. Främja direkta kontakter genom partnerskapsprogmm Fortsätta utvecklingen av instrument som tillåter direkt kontakt mellan företagare (Europartenariat- och mterpriseprogrammen). C. 5. Utveckla partnerskap genom underleverantörskontrakt Fortsätta utvecklingen av åtgärder som syftar till att främja att det sluts kontrakt med underleverantörer över gränserna. C 6. Främja tillträde till nya marknader och de små och medelstora företagens internationdisering Prova nya tillvägagångssätt särskilt genom att underlätta de små och medelstora företagens inträde på nya marknader och uppmuntra deras internationalisering. h ? <- 8 P, STÄRKA DE SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAGENS KONKIJRRENSKRAFT OCH OmiNNOVATIONRESULTATSAMTTILL F O R B Ä T I R A T O J J G Å N G E N T I I X P^ UTBILDNING D. l. Öka de små och medelstora företagens innovativa potentid Fastställa de bästa metoderna och prova konkreta tillvägagångssätt genom pilotprojekt, särskilt beträffande företag med tillväxtpotential och företag baserade på ny teknik D. 2 Stimulera ledarskapsutbildning Bistå med att fastställa och prova nya tillvägagångssätt beträffande ledarskapsiitbildning (huvudsakligen i form av pilotprojekt). D. 3. Anpassning till miljökrav K FRÄMIA ENTREPRENÖRSKAP OCH STOMA SÄRSKIII)A MÅLGRUPPER Kl. Kultur för företagande och entreprenörskap Stimulera utbytet av de bästa metoderna och stödja att särskilt dynamiska företagare uppmärksammas. K 2. Hantverkare och småföretagare Starta pilotprojekt som gör det möjligt för särskilt dessa företag att anpassa sig till strukturella förändringar, att integreras bättre på den inre marknaden och att utnyttja de möjligheter som denna marknad erbjuder, inbegripet frågor om standardisering, certifiering, miljö- och kvalitetsstyrning. E. 3. Företag inom handel och distribution Underlätta omställningen för företag inom handelssektom till den inre marknaden och till strukturella förändringar, särskilt genom ny teknik (Commerce 2000-programmet), främja samarbete mellan små och medelstora företag, spridning av resultaten från pilotprogrammen Uppföljning av grönboken om handel och distribution. E. 4. Kvinnor och unga företagare; företag som ägs av minoritetsgrupper Fastställa de särskilda problem som företag som drivs av kvinnor, unga företagare och minoritetsgrupper möter och ge stöd åt nydanande lösningar. UTVECKA FÖRETAGSPOIJTrKEN FÖR OCH FÖRBÄTTRA KUNSKAPERNA OM SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAG Förbättra statistiken om små och medelstora företag utan att öka belastningen på företagen, Europeiska observationsorganet för små och medelstora företag, en databas om åtgärder för små och medelstora företag, utvärdering av befintliga åtgärdsprogram och utarbetande av nya förslag till gemenskapsåtgärder för företag. £i Förslag till rådets beslut (. /. /EEG) om ett tredje flerårigt program för små och medelstora företag inom Europeiska unionen (19972000) 1 ÅTGÄRDENS TITEL Att till fullo utnyttja de europeiska små och medelstora företagens möjligheter till sysselsättning, tillväxt och konkurrenskraft 2 BERÖRD BUDGETPOST B5-320 3 RÄTTSLIG GRUND Artikel 130 i Fördraget om Europeiska unionen. Kommissionens rapport för Europeiska rådet i Madrid och Europeiska rådets slutsatser av den 15 och 16 december 1995. Vitboken Tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning, framlagd av kommissionen för Europeiska rådet den 10 och 11 december 1993. 4 4 B E S K R I V N I NG AV V E R K S A M H E T EN 4. 1 MÅL Det fleråriga programmet har till syfte att 1) förenkla och förbättra de administrtiva och rättsliga förutsättningarna för företagen 2) förbättra de ekonomiska förutsättningarna för företagen 3) hjälpa de små och medelstora företagen att europeiscra och internationalisera sina strategier, särskilt genom förbättrade informationstjänster 4) stärka de små och medelstora företagens konkurrenskraft och förbättra tillgången till forsknings- och innovationsresultat samt till utbildning 5) främja entreprenörskap och stödja särskilda målgrupper *) utveckla politiken och förbättra kunskaperna om små och medelstora företag 4. 2 GILTIGHETSTID Fyraår(1997_2000) 5 K L A S S I F I C E R I NG AV UTGIFTEN/INKOMSTEN 5. / EJ OBLIGA TORISK UTGIFT 5. 2 DIFFERENTIERA DE ANSLÅ G 5. 3 DE EFTERSTRÄVADE INKOMSTERNAS ART Eventuella inkomster i form av bidrag från tredje part, upptagna i artikel 609 i inkomstberäkningen, kommer att leda till ytterligare anslag att införas i denna artikel, i enlighet med bestämmelserna i budgetförordningen. 6 U T G I F T E N S / I N K O M S T E NS A RT Bidrag för samfinansiering med andra källor från den offentliga sektorn eller från den privata sektorn (dvs. mer än 60% av det totala begärda anslaget). Undersökningar, utbildningsarrangcmang, driftskostnader information. för de olika verksamhetsdelarna, Partiell återbetalning för viss verksamhet. För nätverket för företagssamarbete (BC-NET) gäller t. ex. fastställande av rådgivarnas avgift för nyttjandcrättcn till hela nätverket, vilket gäller fr. o. m. den 1 januari 1993. Vidare beträffande startkapital: återbetalning av administrativa kostnader ifall projektet har fallit väl ut efter tio år. 7 F I N A N S I E L LA K O N S E K V E N S ER 7. 1 BERÄKNINGSMETOD FÖR DEN TOTALA KOSTNADEN (SAMBAND MELLAN DE ENSKILDA KOSTNADERNA OCH DEN TOTALA KOSTNADEN) Det totalbelopp som behövs för verksamheten utgår från erfarenheterna från föregående budgetår. Beräkningsmetoden baseras på en ingående beräkning av behoven för var och en av de olika åtgärderna. Beräkningen har skett med hänsyn till åtgärdernas egenart, deras genomslagskraft, återkommande karaktär och även deras omfattning (se punkt 9. 2). &Ï 7. 2 UPPDELNING AV DEN TOTALA KOSTNADEN UPPDELNING 1997 1998 1999 2000 TOTAL Samma budgetpost, ungefärliga belopp 1. Förenkla och förbättra de administrativa och rättsliga förutsättningarna för företagen Förenkling och förbättring av de administrativa och rättsliga förutsättningarna för företagen Samråd och dialog med organisationer som företräder företag 1 000 000 1 000 000 1 0(0 000 450 000 450 000 400 000 450 000 1 000 000 T 1 750 000 4 000 000 2. Förbättra de ekonomiska förutsättningarna för företagen 400 000 550 000 650 000 650 000 2 250 000 3. Hjälpa de små och medelstora företagen att europeisera och internationalisera sina strategier, särskilt genom förbättrade informationstjänster Tillgång till information (Euroinfocentrer), nya åtgärder angående information på marknaderna Främjande av åtgärder för små och medelstora företag Samarbete mellan företag. Nätverken BC-NET och BCC. Europartenariat och Interprise. Underlcverantörskonlrakt och tillträde till nya marknader. (Internationalisering) 11 050 000 12 850 000 13 900 000 1 5 400 000 53 200 000 3 000 000 4 000 000 4 500 000 4 550 000 16 050 000 7 300 000 8 200 000 9 624 500 9 065 500 34 190 000 4. Stärka de små och medelstora företagens konkurrenskraft och förbättra tillgången till forsknings- och innovationsrcsultat samt till utbildning De små och medelstora företagens deltagande inom innovation och FoTU Stimulans till ledarskapsutbildning 1 500 000 4 750 000 3 000 000 3 000 000 12 250 000 1 500 000 1 500 000 1 500 000 1 500 000 6 000 000 5. Främja entreprenörskap och stödja särskilda målgrupper Hantverkare och småföretagare Företag inom handel och distribution Kvinnor och unga företagare; företag som ägs av minoritetsgrupper l 750 000 1 750 000 200 000 3 000 000 3 000 000 500 000 3 500 000 3 500 000 880 000 4 000 000 4 000 000 880 000 12 250 000 12 250 000 2 460 000 1 750 000 * Utveckla politiken och förbättra kunskaperna om små och medelstora företag Utveckling och utvärdering av politiska åtgärder för små och medelstora företag Andra åtgärder (bidrag, publikationer) Kunskaperna om företag, i synnerhet små och medelstora (inklusive kooperationer) T O T A LT 1997-2000 2 275 000 1 600 000 1 600 000 1 500 000 1 300 000 1 100 000 34 000 000 3 255 000 3 831 000 1 164 000 10 000 000 2 275 000 1 700 000 7 450 000 5 900 000 180 000 000 0 (*) under förutsättning av ett tillskott på 40 miljoner ecu (1998-1999), avhängigt en revison av finansiella 49 634 500 49 634 500 46 731 000 perspektiven -3 U 7. 3 TIDSPLAN FÖR ÅTA G ANDEN OCH BETALNINGSANSLA G (*) Åtaganden i miljoner ecu 1997 34 000 1998 46 73 1 1999 49 634,5 2000 49 634,5 T O T A LT 180 000 Åtaganden Bctalningsanslag 1997 1998 1999 2000 följ. budgetår T O T A LT (*) Inkluderar ett tillskott på 40 miljoner ecu avhängigt en revison av finansiella perspektiven 17 000 10 200 6 800 p m pm 34 000 - 23 366 14 019 9 346 p m 46 731 - - - 24 817,5 24 817 - - 24 817,5 14 890 9 927 17 000 33 566 45 636,5 49 053,5 34 744 180 000 49 634,5 49 634,5 7. 4. FINANSIELLA PERSPEKTIV Detta program ska finansieras av gemenskapens budget, i enlighet med punkt 18 av det mcilamnstitutionclla avtalet av den 29 okt. 1993, och i linje med de finansiella perspektiv som gäller tillskott är därför avhängigt av att för 1998 och 1999. Godkännandet av ett finansiellt Budgetmyndigheten godkänner att beloppstaket höjs för programmet för små och medelstora företag. 8. B E S T Ä M M E L S ER M OT BEDRÄGERI Kontroll av bidrag eller av erhållande av prcstatioi er och studier, som före betalningen har beställts och utförts av kommissionens avdelningar. Hänsyn skall härvid tas till avtalsenliga skyldigheter och till principerna om hushållning med resurser och sund ekonomisk (och allmän) förvaltning. Bestämmelser mot bedrägeri i alla ingå överenskommelser och kontrakt som sluts mellan kommissionen och mottagare av betalningar. rapporter etc. ) skall inlämnande av (kontroll, 9. K O S T N A D S - E F F E K T A N A L YS 9. 1 SÄRSKILDA OCHKVANTIFIERBARA MÅL. MÅLGRUPP SÄRSKILDA MAL A) Förenkla och förbättra de administrativa och rättsliga förutsättningarna för företagen A. l. Säkerställa att hänsyn tas till de små och medelstora företagens intressen i gemenskapens olika initiativ och åtgärder Integrering av frågan om de små och medelstora företagen i gemenskapens politik och i dess olika åtgärder. Stöd åt en bättre samordning av gemenskapens politik och åtgärder för de små och medelstora företagen så att dessa på bästa sätt kan dra nytta av samtliga åtgärder och program, däribland strukturfonderna och programmen för forskning och teknisk utveckling. 4. £ A. 2. Förenkla och förbättra de administrativa och rättsliga förutsättningarna för företagen Vidtagande av åtgärder som skall minska eller få bort de administrativa kostnaderna och kostnaderna för anpassning till gemenskapens lagstiftning, vilka utgör hinder för skapandet och utvecklandet av företag, särskilt små och medelstora företag. Härvid skall ett pragmatiskt tillvägagångssätt tillämpas i effektbedömningen för lagförslagen (i synnerhet genom kostnads-nyttoanalyser när det finns behov av sådana). Ökning av insynen och spridningen av insatsenia på administrations- och lagstiftningsområdet. information om de förenklande A. 3. Öka insynen och spridningen av de bästa metoderna för att förenkla och förbättra de administrativa och rättsliga förutsättningarna A. 4. Förbättra det rättsliga ramverket för små och medelstora företags gränsöverskridande verksamhet B) Förbättra de ekonomiska förutsättningarna för företagen Främjande av nya sätt för små och medelstora företag att finansiera verksamheten. B. l. Förbättra tillgången till lånefinansiering B. 2. Intensifiera ansträngningarna för att minska problemen med sena betalningar B. 3. Underlätta utvecklingen av särskilda finansiella instrument B. 4. Stimulera utvecklingen av kapitalmarknader för snabbt växande små och medelstora företag C) Hjälpa de små och medelstora företagen att europeisera och internationalisera sina strategier, särskilt genom förbättrade informationstjänster C l. Utveckla informationstjänster till tillgång informationen i gemenskapen Bättre företagen. Utveckling av Euroinfocentrerna såsom s. k. "first stop shops", så att varje förfrågan hänvisas till en lämplig tjänsteverksamhet. Förbättring av tjänsternas sammansättning och kvalitet. Försök till ändring av inriktningen på informationen inklusive verksamhet med föregripande information. Underlättande för de små och medelstora företagen att få tillgång till information om den internationella eller regionala marknaden. för C. 2. Förbättra främjandet av åtgärder för små och medelstora företag Informationskampanjer Europaveckor för företagande. tillsammans med nätverket av Euroinfocentrer. Anordnande av C. 3. Främja samarbete genom nätverken för sökande efter partnerföretag Kvalitetshöjning och definiering av en kvalitetsstandard för det nätverk för sökande efter partnerföretag som hanterar konfidentiella uppgifter (BC-NET) och för det som hanterar icke-konfidcnticlla uppgifter (BCC). C. 4. Främja direkta kontakter genom partnerskapsprogram Utveckling av sätt för företagare att komma i kontakt med andra företag (Europartcnariat- och Intcrprisc-programmcn) och främjande av transnationellt samarbete. C. 5. Utveckla partnerskap genom underleverantörskontrakt C. 6. Främja tillträde till nya marknader och de små och medelstora företagens internationalisering Utveckling av pilotåtgärder för att göra det lättare för de små och medelstora företagen att få tillträde till nya marknader samt stöd till deras internationalisering. £* D) Stärka de små och medelstora företagens konkurrenskraft och förbättra tillgången till forsknings- och innovationsrcsultat samt till utbildning D. 1. Öka de små och medelstora företagens innovativa potential Bestämning av bästa metoder och prövning av konkreta tillvägagångssätt inom ramen för pilotåtgärder, särskilt beträffande utvecklingen av företag med tillväxtpotential och stödet till de företag som utnyttjar ny teknik. D. 2. Stimulera ledarskapsutbildning D. 3. Anpassning till miljökrav E) Främja entreprenörskap och stödja särskilda målgrupper E J. Kultur för företagande och entreprenörskap Främjande av kulturen för företagande och entreprenörskap. E. 2. Hantverkare och småföretagare Identifiering av hantverkamas och småföretagarnas behov. Utarbetande av åtgärder, med utgångspunkt i pilotåtgärder, för att göra det möjligt för dessa aktörer att anpassa företagen framför allt till de strukturella förändringarna och att bättre integrera företagen i den inre marknaden så att de kan dra nytta av de möjligheter som erbjuds. Detta gäller i synnerhet standardisering, certifiering och kvalitetsstyrning. Bättre tillgång till yrkesutbildning och till utbildning i management. E. 3. Företag inom handel och distribution Underlättande för handelsföretagen att anpassa sig till den gemensamma marknaden och till de strukturella förändringarna, framför allt till ny teknik (Commerce 2000). Främjande av samarbete mellan små och medelstora företag. Spridning av resultaten av pilotåtgärdcrna. Uppföljning av grönboken om handel och distribution. E. 4. Kvinnor och unga företagare; företag som ägs av minoritetsgrupper Identifiering av de specifika problem som kvinnor och unga företagare möter samt hjälp till nya lösningar. * Utveckla politiken och förbättra kunskaperna om små och medelstora företag Förbättring av statistiken kring de små och medelstora företagen utan att öka belastningen på företagen. Det europeiska observationsorganet för små och medelstora företag. Studier och seminarier om små och medelstora företag. Framtagning av statistik samt studier och periodiska analyser beträffande kooperationer, ömsesidiga bolag, föreningar och stiftelser. MÅLGRUPP I princip kan åtgärderna vara av intresse för samtliga små och medelstora företag i Europeiska unionen (vilket motsvarar 15 miljoner företag, deras yrkesorganisationer, grossisthandclsscktorn - inklusive mellanleden - och detaljhandclssektorn samt hotell- och restaurangbranschen). Men antalet små och medelstora företag som får nytta av de transnationella åtgärdenia kommer med nödvändighet att bli lägre beroende på klassificeringen av företagen och företagens verksamhet samt beroende vilka slags åtgärder som vidtas. Som ett exempel har 1,5 av de 15 miljonerna små och medelstora företag störst möjlighet att bli föremål för åtgärder som rör information inom gemenskapen (jämfört med de 450 000 foretag för närvarande är involverade). En miljon små och medelstora företag kommer att kunna bli föremål för partnerskapsåtgärder. Åtgärderna kommer att ha målgrupper som passar dem. Dessutom riktar sig åtgärderna till samtliga yrkesorganisationcr och handelskammare. -6 6f 9. 2 MOTIVERING AV VERKSAMHETEN 9. 2. 1 Inledning Det är vida erkänt att företagen, framför allt de små och medelstora, utgör en nyckelfaktor i ansträngningarna för att skapa sysselsättning och tillväxt. I själva verket skapar de små och medelstora företagen fler jobb än vad storföretagen gör. I samband med detta konstaterande är det emellertid på sin plats att medge att de små och medelstora företagen ofrånkomligen är mer sårbara, i synnerhet under de första åren efter att de har bildats. Denna sårbarhet beror framför allt på följande fem faktorer: • De alltmer komplicerade rättsliga, skattemässiga och administrativa förutsättningania. • Svårigheterna med att få delta i programmen för forskning och teknisk utveckling samt med att kunna utnyttja resultaten från dessa program • De små och medelstora företagens strukturella svaghet vad gäller deras förmåga att leda företag, samt utbildningsprogrammens bristande anpassning. • Svårigheterna med att få finansiering till rimlig kostnad. • Svårighetenia med att få tillträde till marknaderna för varor och tjänster. Vad subsidiaritetsprincipen beträffar finns det anledning att betona att alla åtgärder som vidtas på leder till ett väsentligt mervärde. Detta mervärde har främst att göra med gemenskapsnivå nätverksaspekten och de utarbetade åtgärderna, objektiviteten i de centralt fattade besluten samt vaksamheten när det gäller den regionala balansen. När nu en stor del av medlemsstatemas verksamhet utförs för att stödja företagen är det gemenskapens sak att vidta transnationella åtgärder och att få till stånd nätverk på gemenskapsnivå. Att förbehålla sådan verksamhet åt medlemsstaterna skulle inte bara vara ogenomförbart utan det skulle även utgöra en grund för snedvridning av konkurrensen eftersom stödnivån i varje medlemsstat skulle variera väldigt mycket. Det föreslagna systemet med nätverk för huvudatgärdema stöder sig på ett partnerskap som är utvidgat med existerande nationella och industriförbund, utvecklingskontor, nationella myndigheter etc). Detta system föredras framför att EU på egen hand skulle sköta nätverket av Euroinfocentrer, vilket framför allt i fråga om personalresurser och organisation sannolikt skulle tynga gemenskapens budget ytterligare, även med ett minskat antal centrer. Det skulle även i stor utsträckning göra EG:s institutioner avskurna från sina partner, med vilka relationerna är goda. (handelskammare, lokala nätverk ^ & 9. 2. 2. Åtgärder inom respektive område (*) (*) kostnadsuppskattningarna inkluderar det budgettillskott som kan bli följden av en ev. revision av de finansiella perspektiven för programmet för små och medelstora företag L Förenkla och förbättra de administrativa och rättsliga förutsättningarna för företagen: 5,75 miljoner ecu a) Administrativa och rättsliga förutsättningar för företagen: 1,75 miljoner ecu Förenkla och förbättra de administrativa och rättsliga fönitsättningarna för företagen Rapporter om den administrativa förenklingsprocesscn Rekommendationer om den administrativa förenklingsprocesscn Överlåtelse av foretag Äganderättsförbehåll Förfaranden för biläggande av tvister Anpassat rättsligt ramverk - databasen REGIE - upplysningsverksamhet T O T A LT b) Samråd och dialog: 4 miljoner ecu 1997 50 000 1998 100 000 1999 100 000 2000 100 000 - - - - - - - 100 000 100 000 50 000 100 000 100 000 50 000 100 000 100 000 50 000 100 000 100 000 50 000 50 000 50 000 400 000 50 000 50 000 450 000 50 000 50 000 450 000 50 000 50 000 450 000 1997 1,0 998 LO 1999 LO 2000 LO T O T A LT 4. 0 Samråd och dialog med organisationer som företräder foretag (1) (1) Denna verksamhet har givits högsta prioritet såväl på nationell nivå som på gemenskapsnivå. Stärkandet av de organisationer som företräder de små och medelstora företagen bör göra det möjligt att på ett bättre sätt fastställa prioriterade områden för åtgärder för företagen och att utvärdera följderna av olika lagar. 2. Förbättra de ekonomiska förutsättningarna för företagen: 2,25 miljoner ecu Små och medelstora företag - banker Ömsesidiga garantier Sena betalningar Factoring och kreditförsäkringar T O T A LT 1997 100 000 100 000 100 000 100 000 400 000 1998 150 000 150 000 150 000 100 000 550 000 1999 150 000 250 000 150 000 100 000 650 000 2000 150 000 250 000 150 000 100 000 650 000 T-( Hjälpa de små och medelstora företagen att europeisera och internationalisera sina strategier, särskilt genom förbättrade informationstjänster: 103,44 miljoner ecu a) Utveckla informationstjänster (EIC. såsom s. k. "first stop shops2): 53,2 milj. ecu Utveckling av Euroinfocentrerna såsom s. k. "first stop shops", sä att varje förfrågan hänvisas till en lämplig tjänsteverksamhet. Förbättring av tjänsternas sammansättning och kvalitet, ändring av inriktningen på informationen inklusive verksamhet med föregripande infomiation. Underlättande för de små och medelstora företagen att få tillgång till infonnation om den internationella eller regionala marknaden. Planlagd budget för nätverket av Euroinfocentrer för 1997, 1998, 1999 och 2000 Kapitel Direkta bidrag Information/ dokumentation Utbildning Styrning/ organisation Post Nätverk (1) Kvalitetsnorms (la) Dokumentation Informationsprodukter (2) Nätverkets produkter Konsulter Allmänna utbildningar Decentraliserade utbildningar Decentraliserade utbildningar - databaser Grupper i Bryssel Årlig konferens Övervakning Konsulter (ledning) Konsulter (teknik) Kampanjer Revision TOTALT Nya åtgärder - marknadsinformation TOTALSUMMA NÄTVERK 1997 5 800 000 800 000 700 000 400 000 150 000 2 000 000 1998 5 800 000 1 300 000 750 000 1999 5 800 000 1 800 000 800 000 2000 5 800 000 2 300 000 850 000 475 000 165 000 2 100 000 500 000 185 000 2 100 000 525 000 200 000 2 100 000 30 000 110 000 35 000 120 000 40 000 135 000 44 000 148 000 90 000 100 000 110 000 131 000 860 000 100 000 11050 000 875 000 110 000 300 000 12 140 000 710 000 875 000 120 000 350 000 12 825 000 1 075 000 875 000 135 000 350 000 13 458 000 1 942 000 15 400 000 För 1997, 1998 och 1999 är en genomsnittlig ökning med 10% per år och post planerad, för att höja kvaliteten på bidraget från den centrala enheten, utom för nätverksbidraget på 25 000 ecu per Euroinfoccnter och för konsultkostnaderna. 12 850 000 13 900 000 11050 000 (1) 232 Euroinfocentrer x 25 000 ecu. I detta ingår dokumentation, databaser, resekostnader per dag (utom för arbetssammanträden). (la) En bonus pä 10 000 ecu planeras för 1997 åt en tredjedel av nätverket (dvs. 80 centrer), vilka anstränger sig mer när det gäller kvalitet. Under 1998, 1999 och 2000 kommer för varje år ytterligare 50 centrer att få denna bonus. INFORMATIONSPRODUKTER (2) GD XXIII åtar sig att bemöta ett ökat antal förfrågningar om hjälp för de produkter som nätverket tar fram - framför allt beträffande de högre kostnaderna för översättning och mångfaldigande (det förefaller inte vettigt att låta ett Euroinfocenter bära kostnadenia för en produkt som hela nätverket drar nytta av). 9- ^L b) Främjande av åtgärder för små och medelstora företag: 16,05 miljoner ecu Det är nödvändigt att öka den allmänna kännedomen om gemenskapens program och olika åtgärder till förmån för de sma och medelstora företagen, för att företagen i högre utsträcknirm skall kunna delta i Åtgärderna. 1 Främjande av Åtgärder för sina och medelstora företag 1997 3 1998 4 1999 4,5 2000 4,55 T O T A LT 16,05 För att tillfredställande resultat ska uppnås bör åtgärderna vara tillräckligt omfattande och upprepade (repetitionsfaktor). De kommande kampanjerna har som mål att göra de små och medelstora företagen uppmärksamma pa vissa tema: innovativa företag, handel inom gemenskapen Till detta kommer organisationen av två "Europeiska veckor för företag", som stöds av europeiska, nationella, regionala och lokal nätverk och organisationer (kostnadsuppskattning 1,2 miljoner ecu). Kostnaderna för övrig främjandeåtgärder, bl. a montrar för företagspolitik, är inkluderade i de två ovanstående budgetposterna. c) Nätverken för söka t ide efter partnerföretag partnerskapspr ogram (Europartenariat och Interprise) - underleverantörskon 34,19 miljoner ecu. (B( "-Net och B RE) - frakt: Nätverken BC-Net och BRE Europartenariat Interprise Internationalisering: pilotåtgärder Underleverantörskontrakt T O T A LT 1997 1 2,1 2,1 0,3 1,8 7,3 1998 1 2 2,5 0,7 2 8,2 1999 1 2 2,5 1,5 2000 1 2,3 2,5 1,5 T O T AL 4 8,4 9,6 4,0 2,6245 9,6245 1,7655 9,0655 8,19 34,19 (1) Nätverken BC-Net och BRE: Under perioden i sin helhet samma kostnader för stöd till administration, samordning och teknisk/datateknisk utrustning till nätverken. Särskilt mål, målgrupper och prestationsindikator: Eftersom BC-Net är mycket professionellt utfonnat, är det inriktat på erbjudanden om samarbete av hög kvalitet. Det förväntas bidra till cirka 2000 kontakter om året, dvs. 8000 under perioden. Kontakterna förväntas leda till att cirka 1000 avtal sluts. Det finns anledning att beakta nätverkets indirekta effekter och de konfidentiella elementen i utvärderingen av de faktorer som påverkar de kända resultaten. Varje år förväntas de båda nätverken stimulera ungefår 100000 små och medelstora företag till samarbete. - 1 0- 1^ (2) Europartenariat: Samfinansicring av 33% av kostnaderna för genomförandet av de två ärliga arrangemangen Europartenariat, dvs. 1 miljon ecu per arrangemang. Särskilt mål, målgrupper och prestationsindikator:: varje arrangemang vänder sig till i genomsnitt 350 värdföretag, dvs. 2800 företag i värdregionerna på 8 Europartcnariat- företag arrangemang. Antalet gästföretag beräknas till 15000-16000 och förväntas bli direkt uppmärksammade på möjligheterna (sammankomster inom Europa, spridande av kataloger etc. ). Målet är att uppnå 30 % samarbetsavtal för värdföretagen !00000 (3) Interprise: Samfinansieringen är begränsad till 50000 ecu (vilket i allmänhet motsvarar en samfinansiering på 25-30% av de allmänna utgifterna) för de 40-50 årliga Interprisc- arrangemangen. Särskilt mål, målgrupper och prestationsindikator: (genomsnittligt deltagande: 80-100 företag). 16000 företag under 4-årspcrioden 2400 företag förväntas sluta 1200 avtal. Man beräknar att ungefär 50000 företag blir uppmärksammade pä samarbctsmöjlighcterna ( främjande åtgärder, kataloger etc). (4) där Internationalisering: erfarenheterna frän framför allt nationella åtgärder, såsom pilotätgärder olika nya beräkningarna g|orts pä • Enterprise Pool: att hjälpa företagen i deras första försök att nå yttre marknader. Val av grupper pä 15 företag som representerar minst tre medlemsstater vilka önskar fa tillträde till den valda marknaden • Kompanjonskap: att erbjuda samarbete och hjälp mellan företag i en och samma internationellt utveckla gemensamma projekt i ett inledande skede sektor för att Anbud kommer att infordras. (5) Underleverantörskontrakt: undcrleverantörskontrakt: följande tre huvudinriktningar skall främja tillkomsten av • • insyn på marknaderna förbättrad statistiska undersökningar och studier av underleverantörskontraktens ekonomiska betydelse i samarbete med Eurostat, juridisk vägledning: 0,4-0,5 miljoner ecu per år. allt med hjälp framför av stärkt partnerskap inom industrin (främjande av kontakter mellan underleverantörer, förbättrat samarbete mellan uppdragsgivare och underleverantörer, särskilt genom utvecklingsfasen i SCAN-projcktet (Subcontracting Assistance Network), stöd till flerspråkiga utvccklingspoler terminologiska glossar, mässor och åtgärder på strategiska områden i samarbete med GD III): 1,0-1,4 miljoner ecu. för undcrleverantörskontrakt, uppdatering av • främjande av undcrleverantörskontrakt i tredje land: 0,4-0,5 miljoner ecu. ~H Stärka de små och medelstora företagens konkurrenskraft och förbättra tillgången till forsknings- och innovationsresultat samt till utbildning: 18,25 miljoner ecu a) Öka de små >ch medelstoraföretagens innovativa potential: 12,25 miljoner ecu Stöd till riskkapila fonder för att utveckla nyupprätladc förct;ig ined hög tillväxtpotential - â'tcrbclalningspliktiga län (1) Euromanagement, de små och medelstora företagens tillväxt och internationalisering, revision av 1000 si lå och medelstora företag, stöd till innovation, FoTU, riskkapital, banklån (2) 1997 0,5 1998 -> 1999 3 2000 3 T O T A LT 9,5 1 1,75 2,75 1,5 4,750 T O T A LT (1) Stöd till riskkapitalfonder för att utveckla nyupprättade företag med hög tillväxtpotential - återbetalningsplikliga lån: stöd till nya företag från tillkomsten till deras fulla utveckling genom att uppmuntra utvecklingen av 20 investeringsfonder. Kommissionen kommer att bistå med äterbetalningspliktiga län som täcker upp till 50 % av administrationskostnaderna under de fyra åren. Det är tänkt att privata investerare skall bidra med 50 ecu för varje ecu som utbetalas via gemenskapens budget. 10000 arbetstillfällen skulle kunna skapas på 5 år och många fler efter 10 år. 12,25 3,0 3,0 (2) Euromanagement, de små och medelstora företagens tillväxt och internationalisering: Särskilt mål, målgrupper och prestationsindikator: 50 konsultfirmor kommer att väljas ut och utbildas i tillämpningen av den nya revisionsmetoden på 800 små och medelstora företag. Om man utgår från resultaten som uppnåtts i den pågående Euromanagement FoTU II, bör de deltagande små och medelstora företagen kunna erhålla 40 miljoner ecu från de nationella och europeiska FoTU-progranimcn och ett belopp som beräknas till 20 miljoner ecu från privata källor. 2 miljoner ecu skall användas för att till varje företag betala 2500 ecu ( på basis av samfinansiering till 50 % för 10 dagars rådgivning); 200000 ecu för seminarierna och 500000 för samordningen. b) Stimulera ledarskaputbildning: 6 miljoner ecu Utbilda de små och medelstora företagens och nätverksorganisationernas förmedlare i Europafrågor (1) Utbilda de små och medelstora företagen och hantverksorganisationcrna i standardisering och certifiering (2) 1997 0,7 1998 0,8 1999 0,9 2000 0,8 T O T A LT 3,2 0,8 0,7 0,6 0,7 2,8 T O T A LT 1,5 1,5 1,5 1,5 6 (1) Utbilda de små och medelstora företagens och nätverksorganisationernas fömiedlare i Europafrågor. Mål, målgrupper och prestationsindikator: att förbättra kunskapen bland de små och medelstora företagens och hantverksorganisationernas förmedlare om Europafrågor genom att välja ut europeiska organisationer för de små och medelstora företagen och hantverksorganisationcrna och europeiska universitet för att skapa en lämplig utbildning för dessa (utbildningsscminaricr pä 3-5 dagar i respektive land och ett allmänt seminarium i Bryssel). 50 % av finansierings- och resekostnaderna för seminariet i Bryssel kommer att bäras av GD XXIII. (2) Utbilda de sma och medelstora företagen ocli hantverksorganisationerna i standardisering och certifiering Mål, målgrupper och preslationsindikaior: alt genom revision för att öka deras kompetens förbättra och hantverksorganisationerna. 850 företag inom industri, service och hantverk kommer att bli berörda. och medelstora konkurrenskraften företagen bland små de - 1 2- >* 5. Främja entreprenörskap och stödja särskilda målgrupper: 26,960 miljoner ecu a) Hantverkare och småföretagare: 12,250 miljoner ecu. Transnationcllt samarbete mellan hantverk och små företag (2) Europeiska konst hantverkspriset Europeiska tävlingen för unga hantverkare Gemensamt deltagande i mässor inom EU, i stödmottagarländcr och i Medelhavsländerna (3) Stöd till NORMAPME Europeiska nätverket av organisationer för utveckling av certifiering Förbättrade kunskaper och en stärkt roll för medarbetande äkta make Euromanagement Kvalitet (1) Tredje och fjärde europeiska konferensen om hantverk och små företag (4) T O T A LT (1) Euromanagement - Kvalitet: 2000 0,5 T O T A LT 1,9 1997 0,4 0,250 0,1 1998 0,5 - 0,1 0,6 1999 0,5 0,250 0,1 0,8 - o. i 1 0,2 0,05 0,4 0,05 0,4 0,05 0,6 0,05 0,05 0,04 0,03 0,03 - 0,6 1,010 1,070 0. 620 0,8 1,750 3 3,5 4 12,250 0,5 0,4 2,4 1. 6 0,2 1,5 2,7 1,4 Mål, målgrupper och prestationsindikator: revision av små hantverksföretag rörande respekt för nonner och gällande bestämmelser. Hjälp till företagen för att övervinna de svårigheter som hindrar dem från att uppnå den nivå som krävs. (2) Transnationcllt samarbete mellan hantverk och små företag: Mål, målgrupper och prestationsindikatorer: att skapa varaktiga partnerskap mellan små företag och hantverksföretag inom EU, EES, länderna i Central- och Östeuropa samt Medelhavsländerna. Samarbetsprojektcn kan beröra olika områden såsom sökande efter en tredje marknad och gemensam produktion. Anbud kommer att infordras och kommissionen kommer att täcka 50 % av den totala kostnaden för varje projekt, dock högst 20 000 ecu 2000 små företag och hantverksföretag kommer att bli berörda under perioden som helhet. (3) Gemensamt deltagande i mässor inom EU, i stödmottagarländer och i Medelhavsländerna: Mål, målgrupper och prestationsindikator: GD XXIII kommer att ta initiativ till en anbudsinfordran, där förmedlarna anmodas att skapa gemensamma montrar för hantverket och de små företagen. För att komma i fråga skall projekten omfatta minst fem företag från tre medlemsstater inom EU eller EES. Förmedlarna skall stå till utställarnas förfogande under mässorna. (4) Tredje och fjärde europeiska konferensen om hantverk och små företag: Mål, målgrupper och prestationsindikator: att åter ta upp dialogen mellan hantverkarna och deras fömiedlare om specifika ämnen genom att fem förberedande möten arrangeras under 1997 i nära samarbete med representativa organisationer, offentliga och privata organ, företrädare för regeringarna, företagsledare och experter. År 2000 kommer nio möten att arrangeras inför den fjärde konferensen. 13 "3^ h) Företag inom handel och distribution Underlätta handelsföretagens anpassning till den inre marknaden och strukturförändringarna, inklusive den nya tekniken (Commerce 2000-programmet). Främja samarbetet mellan små och medelstora företag. Sprida resultaten från pilotåtgärderna. Uppföljning av grönboken om handel och distribution. Statistik (1) Pilolåtgärdcr (2) Spridning Paneler Studier TOTALT 1997 0,5 0,9 0,1 0,05 0,2 1,750 1998 0,6 ',9 0. 150 (. 1 0. '. 50 2 1999 0,7 2,2 0,2 0,1 0,3 3,5 2000 0,7 2,6 0,225 0,125 0,350 4, T O T A LT 2,5 7,6 0,675 0,375 1,1 12,250 (1) Förbättra de statistiska kunskaperna om handelsföretagen - åtgärd som till största delen leds av Eurostat (2,5 miljoner ecu). (2) • Utvidgning av pilotåtgärderna ii om Commerce 2000-programmen för att använda infonnationstcknik i samarbetet i îellan stora respektive små och medelstora företag. tjänster: utvcckln partnerskap för den specialiserade handeln, • Handel och affärscentrum och övergängen til den gemensamma valutan. • Stöd till den lokala handeln. c) Åtgärder för kvinnor och unga företagare; företag som ägs av minoritetsgrupper (2460 miljoner ecu) i) Åtgärder för kvinnliga företagsledare och medarbetande makar: (beräknad kostnad: främja att medarbetande makars yrkesroll erkänns, 730 000 ecu) • stödja att kvinnor startar företag och hjälpa dem att öka sin kompetens, • Kvinnliga företagsledare utgör 25% w 16 miljoner företagsledare i små och medelstora företag, dvs. 4 miljoner företag. Åtgärderna kommer också att omfatta stöd till att skapa europeiska nätverk för kvinnor som är företagsledare och medarbeta ide makar, ii) Åtgärder för unga företagare, särskit i första fasen efter företagsbildningen. Åtgärder för att möta de särskilda behov som t. ex. att unga använder ny teknik för att driva och utveckla små och medelstora före ag. Dessa åtgärder kommer att drivas i nära samarbete med organisationer som foreträder företagen och som bygger ut och inrättar förmedlingscentrer i medlemsländerna (beräknad kostnad: 730 000 ecu), iii) Undersökningar eller särskilt stöd til evenemang som samlar kvinnliga företagsledare, ;om organiseras över gränserna inom unionen unga eller minoritetsgrupper och (beräknad kostnad: 1 miljon ecu). 14 7> Utveckling av företagspolitiken och av kunskaperna om små och medelstora företag: 23,35 miljoner ecu Kunskaperna om företag, i synnerhet små och medelstora (I) Utveckling och utvärdering av politiska åtgärder för små och medelstora företag (2) Andra åtgärder, bidrag, publikationer (3) 1,1 1,5 1. 6 1. 7 5,9 1,750 3. 83! 3,255 1,164 10. 000 1,3 1,6 2,275 2,275 7,45 (1) Statistiska projekt i samarbete med Eurostat bör möjliggöra att frågan om de sma och medelstora företagens storlek, f ågor som rör skapandet och utvecklingen av företagen samt deras ekonomiska betydelse bea-ctas bättre (inbegripet statistik över socialekonomi). (2) Utvecklingen av det europeiska observationsorganct för små och medelstora företag: observationsorganets arbete möjliggör en vetenskaplig och oberoende analys som har stöd av ett nätverk med stor kompeters. Efter en ny uppmaning till förslagsgivning och utifrån tidigare erfarenheter uppskattas de ekonomiska behoven till ungefär 2 miljoner ecu per år i genomsnitt. Till detta kommer särskilt den externa och oberoende utvärderingen av programmet för 1997-2000 (beräknad kostnad: 0,6 miljoner ecu), utredningar i samband med det rättsliga programmet samt inom företagspolitiken. inrättandet av en databas om de viktigaste åtgärderna (3) Det rör sig om allmänna subxentioner till stöd för ett stort antal initiativ för smä och medelstora företag och som är rv en gränsöverskridande karaktär (med ett årligt genomsnitt på 2 miljoner ecu). Till detta lommcr kostnaderna för publikationer om företagspolitiken som faller under denna post (i genomsnitt 3 miljoner ecu för perioden). 9. 3 UTVÄRDERING Valda prestationsindikatorer Utvärderingsrapport för att kontrollera överensstämmelse med de fastställda målen för var och en av de ovan beskrivna åtgärderna, på gmnd/al av kvantitativa kriterier (t. ex. antalet frågor-svar samt antalet samarbetsfonner och samarbetsavtal). Utvärderingens periodicitet I artikel 6 i förslaget till rådets beslut föreskrivs att kommissionen till Europaparlamentet. Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkominittcn senast den 31 mars 2000 skall lämna en extern utvärderingsrapport om verkställandet av beslutet. I rapporten skall även ingå en utvärdering av kostnadseffektiviteten och de förslag som inses nödvändiga mot bakgrund av utvärderingarna. 15 7* 10 ADMINISTRAI TVA UTGIFTER (AVSNITT III, DEL A I BUDGETEN) Användingen av de administrativa resurserna kommer att bero påkommissionens ärliga beslut rörande resurstilldelning, och med hänsynstagande som budgetmyndigheten godkänner till det pcrsonalantal och de tilläggsbelopp 10. 1 KONSEKVENSER FÖR ANTALET TJÄNSTER Typ av tjänster A B C Tjänstemän eller tillfälligt anställda Andra resurser T O T A LT Antal anställda som skall användas för styrningen av verksamheten Fasta tjänster 65 21 47 133 Temporära tjänster 8 5 - se tabell 13 Befintlig personal 73 26 47 bilaga 146 varav Programmet s tidslängd - Nya tjänster- 4 år 10. 2 EXTRAPERSONALENS SAMMANLAGDA FINANSIELLA KONSEKVENSER Belopp Beräkningssätt Tjänstemän Tillfälligt anställda Andra resurser TOTALT 1 1 10. 3 ÖVRIGA DRIFTSUTGIFTER Budgetpost (artikel och benämning) A-130 Tjänsteresor A-250 Möten och kallelser i allmänhet A-2510 Kommittémöten A-2511 Kommittémötcn (rättsakter) A-260 Studier TOTALT 1 Belo ip (ecu) 2 2 )0 000 1 3 20 000 6(0 000 620 000 ] 4. 410 000 | Beräkningssätt 500 000 pcr/4 år + 1 0 % x4 300 000 pcr/4 år + 10% x 4 100 000 per/4 år x 4 130 000 per/4 årx 4 16 ÖVRIGA RESURSER INTERNA STÖPKONTRAKT FÖR EIC-, BC NEJ- OCH BCC-NATVERKEN (Al 178) ÅRLIG KOSTNAD (ECU) 1999 1998 1997 2000 TOTALT A B C TOTALT 720 000 720 000 720 000 720 000 2 880 000 EXTERNA STÖDKONTRAKT FÖR EIC-, BC NET- OCH BCC-NATVERKEN (Al 178) ÄRL 1997 (i KOSTNA 1998 D (ECU) 1999 2000 T O T A LT A B C 6,5 1 4 TOTALT 11,5 1 150 000 1 150 000 1 150 000 1 150 000 4 600 00 TJÄNSTELEVERANTORER A B TOTALT 6,3 <o TOTALT 1997 1998 1999 2000 T O T A LT 112 000 11/ (»00 112 000 11/ 000 1 7(. H 000 TOTALT 26,8 2 312 000 2 312 000 2 312 000 2 312 000 1907 1998 1999 2000 T O T AL 9 248 000 - 17- ^ ISSN 1024-4506 KOM(96) 98 slutlig DOKUMENT SV 08 04 Katalognummer : CB-CO-96-138-SV-C ISBN 92-78-01914-3 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg