title: Meddelande från kommissionen - Utvärdering av det andra fleråriga programmet för företagspolitik, särskilt små och medelstora företag (1993-1996) - Meddelande från kommissionen om utvärderingsrapporten från Arthur Andersen & Co - Business Consulting Services

eurovoc_concepts:
EU programme
project evaluation
report
small and medium-sized enterprises
type of business

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 20. 03. 1996 K()M(96) 99 slutlig MEDDELANDE FRÄN KOMMISSIONEN UTVÄRDERING AV DET ANDRA FLERÅRIGA PROGRAMMET FÖR FÖRETAGSPOLITIK, SÄRSKILT SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAG (1993-1996) MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN OM UTVÄRDERINGSRAPPORTEN FRÅN ARTHUR ANDERSEN & CO - BUSINESS CONSULTING SERVICES INLEDNING I artikel 5 i rådets beslut av den 14 juni 1993 om det andra fleråriga programmet för företagspolitik, särskilt små och medelstora företag (1993-1996) fastställs att en utvärdering om genomförandet av detta beslut ska göras externt. 1 Denna utvärdering har utförts av Arthur Andersen & Co - Business Consulting Services, och en sammanfattning av utvärderingen (nedan kallad "AA-rapporten") förelades kommissionen den 31 januari 1996. 2 Detta meddelande, som innehåller en sammanfattning av kommissionens yttranden om AA-rapporten, kommer att föreläggas rådet, Europaparlamentet samt Ekonomiska och sociala kommittén tillsammans med ett förslag till rådets beslut om ett tredje flerårigt program för företagspolitik i Europeiska unionen, särskilt små och medelstora företag (1997-2000). 3 I. ALLMANNA KOMMENTARER tanke på den positiva Kommissionen välkomnar AA-rapporten, framför allt med bedömningen av genomförandet av åtgärder inom ramen för det nuvarande fleråriga programmet och rapportens praktiska förslag till framtida gemenskapsåtgärder inom det här området. Genomförandet av målen i det nuvarande fleråriga programmet bedöms i stort sett posi tivt4 av följande skäl: De olika åtgärderna har utformats väl av kommissionen eftersom de motsvarar målen i rådets beslut. Målen har på ett tillfredsställande sätt uppnåtts. Ser man till den dynamiska utvecklingen har det under de senaste två åren gjorts stora framsteg beträffande en rad olika åtgärder och betydande förbättringar för de allra flesta, både vad gäller kvantitativ och kvalitativ inverkan. I det här sammanhanget framhåller AA- rapporten den rådande obalansen mellan tlc omfattande och ambitiösa målen å ena sidan och de begränsade irsuiscma å den andra. ' Rådets beslut 93/379/rïl-Xi av 14. 6. 1993 om ett flerårigt program för gemenskapens åtgärder för att förstärka insatserna på prioriterade områden och för att säkerställa att företagspolitiken i gemenskapen fullföljs och förstärks, särskilt när det gäller små och medelstora företag, EGT nr L 161 av 2. 7. 1993, s. 68. Se bilaga I. I detta förslag hänvisas till ett par av rapportens viktigaste slutsatser, särskilt där de föreslagna ändringarna ligger i linje med rapportens förslag eller där kommissionen inte instämmer i rapportens ståndpunkter, vilket förekommer i ett par fall. Se AA-rapporten, slutsatser Kostnadseffektiviteten varierar från "tillfredsställande" till "god" och "utmärkt", vilket visar att gemenskapens företagspolitiska åtgärder ger valuta för pengarna. Kommissionen delar ståndpunkten att även om utvecklingen går i rätt riktning finns det fortfarande utrymme för förbättringar. Därför har kommissionen noggrant beaktat de olika rekommendationer som framförs i AA-rapporten för att se om de på något sätt skulle kunna öka de olika åtgärdernas effekt. En del av de föreslagna ändringarna har redan inletts av kommissionen,5 medan andra kommer att genomföras inom ramen för förslaget till ett tredje flerårigt program för företagspolitik, särskilt små och medelstora företag. II. KOMMENTARER TILL UTVÄRDERINGEN AV ENSKILDA ÅTGÄRDER Kapitel I: Förbättra de administrativa och juridiska förutsättningarna för företag, inbegripet området för indirekt beskattning AA-rapporten bedömer de olika åtgärderna inom detta område6 som väl utformade och tillfredsställande genomförda, med tillfredsställande resultat och utmärkt kostnads effektivitet. Kommissionen delar rapportens positiva bedömning av de enskilda åtgärderna. Framför allt åtgärderna för att förenkla de administrativa och juridiska förutsättningarna (inklusive systemen för bedömning av effekter på företag) innebär väldiga utväxlingsmöjligheter, eftersom man förenar mycket stor inverkan (alla företag) med begränsade kostnader. AA-rapporten konstaterar helt riktigt att det fortfarande finns utrymme för förbättringar när det gäller bedömningen av föreslagna rättsakters inverkan på små och medelstora företag. Inom ramen för gemenskapens företagspolitik har ett omfattande arbete genomförts för att komma till rätta med detta och resultatet ingår som en del av förslaget till ett tredje flerårigt program. 7 AA-rapporten nämner också ett stort antal exempel där systemet för att bedöma effekterna på företag har använts framgångsrikt. 8 Rapportens rekommendationer ligger i linje med kommissionens föresatser och har behandlats i förslaget till ett tredje flerårigt program. 9 Rapport om informations- och samarbetsnätens framtida verksamhet, KOM (95) 435 slutlig av 5. 12. 1995. AA-rapporten lägger tyngdpunkten på det arbete som utförts inom ramen för gemenskapens företagspolitik när det gäller administrativ förenkling och juridiskt ramverk. Den omfattar inte allt arbete som kommissionen har utfört inom detta område (t. ex kommissionens nya riktlinjer för lagstiftningen och kommissionens åtgärder för en konsolidering av gemenskapslagstiftningen), vilket till viss del ligger utanför ansvarsområdet för det andra fleråriga programmet (så har t. ex. gränsövcrskridande tillgång till domstolar och skiljedomsförfaranden tagits upp i förslaget till ett tredje flerårigt program). Se AA-rapporten, fotnot 10. Se AA-rapporten, kapitel I. Se AA-rapporten, kapitel I, rekommendationer. Kommissionen framhåller att såväl representanter från de små och medelstora företagens organisationer som EU:s medlemsstater är eniga om att ett fortsatt prioriterat mål för gemenskapens företagspolitik bör vara att förbättra företagens administrativa och juridiska förutsättningar. 10 Kapitel II: Ce fö i v tagen bättre tillgång till gcmcnskapsinfonnalion A. Euroinfocentrerna (EIC) AA-rapporten konstaterar att de olika åtgärderna när det gäller företagsinformation är väl utformade. Rapporten framhåller särskilt att kommissionens idé att integrera Euroinfo centrerna (EIC) i nationella, regionala eller lokala "värdstrukturer" borde kunna göra det möjligt att nå ut till många av de små och medelstora företagen. Samtidigt kan kommissionen driva nätverket med minimala omkostnader genom att dela det finansiella och administrativa ansvaret med värdorganisationerna. 11 instämmer Vad gäller ElC-nätverket, som anses ha genomförts kommissionen endast till viss del i några av de anmärkningar som framförs i AA- rapporten:12 tillfredsställande, från att i EIC. s placering: Det stämmer att ElC-nätverket har vuxit inledningsskedet ha varit en pilotåtgärd omfattande 39 värdstrukturer, som sedan utvidgades till 189 värdstrukturer. I en tredje utvecklingsfas uppgick den samman lagda summan till 228, vilket till stor del berodde på anslutningen av de nya medlemsstaterna. Men man ska också vara medveten om att urvalet av Euroinfocentrer under den andra fasen var resultatet av en uppmaning till förslagsgivning, där omfattande samråd hölls med medlemsstaterna innan beslut fattades. Det var nödvändigt att göra en kompromiss mellan behovet av service till områden med en hög koncentration av små och medelstora företag och mer avlägsna områden med ett begränsat antal små och medelstora företag. En avgörande urvalsfaktor - som inte bör underskattas - var den roll ElC-nätverket för att nå ekonomisk och social kunde komma att få som ett medel sammanhållning inom unionen. Värd st mk turer: Antalet banker och andra privata institutioner som ingår i nätverket är ganska stort (uppskattningsvis 30%,n medan många Euroinfocentrer har etablerat ett nära samarbete med dessa institutioner). Men man bör också tänka på att informationstjänster till företag i allmänhet betraktas som en offentlig service och att antalet frivilliga banker därför har begränsats. Detta har man gjort med tanke på de omfattande kostnader det innebär för värdstrukturerna att upprätta och driva ett Euroinfocenter. '. ' A /'. I l l | i | i ' i | li II I ; l | i | |i II |i I M I M HM I 1 • I • • t ( •. t t >. Se AA-riipp<. tten. kapilcl II Se AA-rapporten, kapitel II. Ytterligare 2 5% är både privat och offentlig Centralorganisationen: AA-rapporten konstaterar att Euroinfocentren i allmänhet är tillfredsställda med de flesta stödtjänster som centralorganisationen kan erbjuda. Men rapporten låter förstå att ElC-nätverkets nuvarande kvartalsrapporter gör det svårt för centralorganisationen att effektivt övervaka nätverkets kvantitativa och kvalitativa utveckling. Denna brist grundar sig i det system som valdes redan när ElC-nätverket upprättades, där kommissionen arbetar tillsammans med frivilliga värdorganisationer som i stor utsträckning finansierar det gemensamma arbetet samtidigt som deras kundrelationer inte kontrolleras av kommissionen. Kvartals rapporterna som efterfrågas av kommissionen har alltid varit ett viktigt led i förhållandet mellan centralorganisationen och Euroinfocentren. Den information som de innehåller är det viktigaste grundlaget för en oberoende bedömning av Euroinfocentrens allmänna verksamhet. Kommissionen har oavbrutet arbetat för att detta område ska fungera bättre. Det har lett till stora förbättringar, även om det måste medges att det system med sanktioner och incitament som tillämpats under det andra fleråriga programmet inte har fungerat fullt ut. I förslaget till det tredje fleråriga programmet föreslås därför såväl kraftfullare sanktioner som incitament för att Euroinfocentren ska kunna erbjuda en högre och jämnare servicenivå. • En annan uppläggning? Rapporten föreslår att man borde överväga fördelarna med en radikal övergång till ett nätverk bestående av betydligt färre Euroinfocentrer som helt och hållet drivs och finansieras av kommissionen. Även om detta teoretiskt sett skulle innebära större möjligheter att nå en jämn kvalitetsnivå inom hela nätverket anser kommissionen att det kan vara oklokt att följa den linjen och skälen till det framförs i förslaget till ett tredje flerårigt program. 14 Vad gäller ElC-nätverkets kostnadseffektivitet, vilken också betecknas som tillfreds ställande, föreslår AA-rapporten att nätverket med nuvarande nivå av nyttjade resurser inom näringslivet. 15 borde kunna få en större kvalitativ och kvantitativ effekt Kommissionen instämmer i detta mål, men har kommit till slutsatsen att kommissionens stimulansåtgärder nu har nått en gräns om inte ytterligare resurser uppbringas. 161 själva verket står kommissionen för endast 25% av ElC-nätverkets totala omkostnader och utvärderingsrapporten konstaterar att nätverkets nuvarande finansiella struktur i hög grad ökar effekten av generaldirektorat XXIII:s resurser. 17 Förslaget till ett tredje flerårigt program innehåller ett antal förbättringar, som enligt kom missionens uppfattning skulle förbättra ElC-nätverkets resultat och öka dess effekt. Där framförs också skälen till att rapportens mer långtgående förslag inte anses vara mer kostnadseffektiva. Se memorandum för kommissionens förslag till rådets beslut om ett tredje flerårigt program för företagspolitik, särskilt små och medelstora företag, avsnitt IV Bl Se AA-rapporten, kapitel II. Rapport om informations- och samarbetsnätens framtida verksamhet, KOM (95) 435 slutlig av 5. 12. 1995 Se AA-rapporten, kapitel II. B. Marknadsföring Kommissionen instämmer i rapportens bedömning att marknadsföringen inom ramen för kommissionens företagspolitik har varit ganska bristfällig. Detta beror huvudsakligen på de begränsade resurser som har tilldelats denna viktiga verksamhet. I rapporten medges visserligen att förbättringar har skett mellan 1993 och 1995,18 men det är uppenbart att mer måste göras för att exempelvis förbättra ElC-nätverkets genomslagskraft i näringslivet. I detta avseende är gemenskapen varken starkare eller svagare än de andra samarbetsparterna i nätverket, och en diskussion på det informella rådsmötet (industri) i Biarritz den 10 mars 1995 visade att det behövs åtgärder på såväl medlemsstats- som unionsnivå. 19 Förslaget lägger stor vikt vid ökad marknadsföring, med förhoppningen om att detta - i kombination med kommissionens decentraliserade strategi under de två senaste åren - ska bära frukt. 20 till ett tredje flerårigt program Kapitel III: Förbättra nätvciket för sökande efter partnciföretag Rapporten framhåller förtjänsterna med nätverken för sökande efter partnerföretag (BC- NET och BRE). Den erkänner deras funktion som offentlig tjänst och framhåller samtidigt deras unika ställning eftersom det än så länge inte finns några andra liknande nätverk som omfattar hela Europa. Deras utformning är god eftersom de bidrar till förverkligandet av ett samarbete över gränserna och därmed till utvecklingen av den inre marknaden. De innebär låga driftskostnader för gemenskapen och har en god geografisk täckning. 21 Även om dessa nätverk i sin helhet bedöms positivt kan effekten tyckas tämligen obetydlig. 22 Men de nuvarande användartalen är mer tillfredsställande än en första bedömning ger vid handen. Som rapporten också påpekar, har endast en liten procentandel av de små och medelstora företagen ambitionen att växa och slå sig in på den internatio nella marknaden och alla väljer heller inte samarbete över gränserna för att uppnå dessa mål. Man bör därför inte underskatta de nuvarande användartalen. 23 Detta betyder emellertid inte att det inte skulle behövas en hel del förbättringar för att få en större genomslagskraft. 24 I själva verket finns dessa förbättringar med i förslagen till det tredje fleråriga programmet. De kommer också att förbättra nätverkens kostnads effektivitet, vilken rapporten bedömer som god. Se AA-rapporten, kapitel II. Se även det integrerade programmet för små och medelstora företag och hantverkssektorn (s. 19 och 20) där en stimulerad efterfrågan av företagsljänstcr anses vara ett område där samordnade 20 åtgärder bör vidtas. Se AA-rapporten, kapitel II. Se AA-rapporten, kapitel III. Se AA-rapporten, kapitel III. Kör närvarande ägnar sig endast ca. 460 000 företag åt gränsöverskridandc verksamhet i någon större omfattning Mot bakgrund av detta kan målet att engagera runt en miljon företag i sådan verksamhet tyckas vara väl ambitiöst. Se AA-rapporten, kapitel III. Kapitel IV: Fortsätta utvecklingen av instrument som möjliggör direkt kontakt mellan företagare och som syftar till att främja underleverantöreförbindelser över nationsgränserna A. Partnerskapsprogrammen (Europartnerskap och Interprise) Rapporten konstaterar att utformningen av Europartnerskap och Interprise är sund och att de uppnådda resultaten är goda, särskilt med tanke på de avsevärda utväxlings- och synergieffekterna. 25 Kommissionen är enig om att det fortfarande finns en del problem att lösa vad gäller genomförande och uppföljning. Förslaget till ett tredje flerårigt program innehåller därför en rad förbättringar, t. ex. stöd före och efter projektet till de utvalda företagen. B. Legotillverkning AA-rapporten konstaterar att de olika åtgärderna för legotillverkningen är kostnads effektiva och väl utformade, samtidigt som kunden i allmänhet är mycket nöjd med deras kvalitet. Vad gäller de särskilda pilotprojekten instämmer inte kommissionen i bedömningen av de åtgärder som syftar till att stimulera till samarbete mellan stora och små företag. Framför allt tycks rapporten ha underskattat effekten av pilotprogrammet för konsument elektronik och det hitintills framgångsrika försöket att organisera mässor för uppköpare. Båda dessa åtgärder har särskilt utformats för att åtgärda brister i den europeiska legotillverkningen. 26 I det tredje fleråriga programmet föreslår kommissionen att man också i fortsättningen inriktar sig på de åtgärder som har en hög strategisk effekt, samtidigt som man ska verka för att de genomförs bättre. Kapitel V: Säkerställa beaktande av de små och medelstora företagens intressen inom ramen för gemenskapens olika insatser och handlingsprogram AA-rapporten inser de svårigheter som är förenade med att genomföra detta mål och anser att kommissionen har valt en bra strategi för det här området: de olika åtgärderna har en avsevärd utväxlingspotential, skapar synergieffekter och inriktar sig på prioriterade mål. 27 AA-rapporten betonar framför allt de olika enheternas samråd och generaldirektorat XXIII:s samordnande insatser. Detta är naturligtvis positivt. I stora drag instämmer kommissionen också i rapportens rekommendationer att samordningen inom kommis sionen behöver stärkas. Att rapporten om samordning får ett så dåligt betyg beror, enligt kommissionen, på ett missförstånd som grundar sig i rapportens titel. Framtida rapporter kommer att lägga större vikt vid den utveckling som har ägt rum, men de kommer fortfarande att gälla Se AA-rapporten, kapitel IV. Se AA-rapporten, kapitel IV. Se AA-rapporten, kapitel V. kommissionens arbete som helhet och inte bara generaldirektorat XXIILs samordnings insatser. Frågan om rapportens titel diskuterades redan när det andra fleråriga programmet utformades och övervägdes också när artikel 5 i det nya fleråriga programmet skulle formuleras. I AA-rapporten har man inte tillräckligt uppmärksammat det faktum att det integrerade programmet för små och medelstora företag och hantverkssektorn har lett till betydande framsteg just vad gäller samordning. AA-rapporten framhåller vikten av en harmoniserad definition av små och medelstora företag och nämner särskilt de framsteg som generaldirektorat XXIII har gjort på detta område. Rapportens positiva ord välkomnas av kommissionen. Kapitel VI: Stimulera små och medelstora företag att anpassa sig till strukturella förändringar och till förändringar som framkallas av den inre marknaden I detta kapitel utvärderas en rad pilotprojekt som kommissionen har initierat. Rapporten uttrycker starkt stöd för tillvägagångssättet att prova sig fram med pilotprojekt, förutsatt att det finns tillräckligt med resurser och att medel kan uppbringas för att sprida projekt resultaten. 28 Även om endast ett fåtal av pilotprojekten har nått en avgörande fas,29 har de flesta av dem bedömts vara väl utformade och tillfredsställande genomförda och därigenom har grunden lagts för att man ska kunna få användbara och praktiska resultat. Däremot finns det vissa frågetecken vad gäller generaldirektorat XXIILs problem med mänskliga resurser. I enlighet med rapportens rekommendationer avser kommissionen att fortsätta med tillvägagångssättet att "prova sig fram" genom att starta nya pilotprojekt även under det tredje fleråriga programmet. Kommissionen delar rapportens ståndpunkt att detta är ett bra och välgrundat sätt att utvärdera nya idéer utan att behöva investera några stora summor. 30 Liksom tidigare kommer nya pilotprojekt att planeras i nära samarbete med europeiska organisationer för små och medelstora företag så att man kan göra en klar identifiering av marknadens behov (utifrån en lokalt baserad strategi). Kommissionen avser även att samråda med medlemsstaterna och offentliggöra uppmaningar till förslagsgivning i Europeiska gemenskapernas officiella tidning (EGT) för att nå ut i hela Europeiska unionen. Varje pilotprojekt kommer dessutom att utvärderas av en extern konsult sedan det har slutförts. För Euromanagement-pilotprojekten avser kommissionen att stödja ett (som är utvald av nära samarbete mellan den europeiska projektsamordnaren Se AA-rapporten, kapitel VI. AA-rapporten ifrågasätter kostnadseffektiviteten för ett av dessa pilotprojekt, som har till syfte att låta lärlingar från perifcra områden inom gemenskapen genomgå en treårig utbildning i Förbunds republiken Tyskland där undervisning varvas med praktik. I den särskilda utvärdering av detta projekt som kommissionen hade begärt har man kommit till liknande slutsatser och gör ett antal vikliga förslag som bor övervägas innan ylierligare åtgärder vidtas inom detta område. Detta pilotprojekt som initierades under generaldirektorat XXIII:s första tid bör därför anses som värdefullt. Se AA-rapporten, kapitel VI. kommissionen) och de nationella samordnarna (som utnämns av medlemsstaterna och kommissionen) för att pilotprojektet ska ge bästa möjliga resultat och så mycket valuta för pengarna som möjligt. Kapitel VII: Främja bättre ekonomiska Förutsättningar för företagen AA-rapporten konstaterar att de olika åtgärder som kommissionen har genomfört inom detta område är väl utformade och tillfredsställande genomförda, med god kvalitativ och kvantitativ effekt och utmärkt kostnadseffektivitet. Samtidigt framkommer en viss oro över att kommissionen har försökt göra för mycket på en gång, vilket kan förklaras med att rapporten också har utvärderat projekt som fortfarande är i ett inledningsskede (t. ex. factoring och äganderättsförbehåll). Det ger en felaktig bild av att det pågår alltför många projekt samtidigt, medan ett flertal av projekten fortfarande befinner sig i ett mycket tidigt skede. Å andra sidan är det sant att önskemålen om samråd mellan olika enheter bidrar till arbetsbelastningen för berörda avdelningar, att det begränsade antalet ansvariga tjänstemän är överhopade med en mängd förfrågningar och att generaldirektorat XXIILs mänskliga resurser även här ansträngs till det yttersta. Åtgärderna genomförs dock till stor del av gemenskapens aktörer. Här, liksom på andra områden, fungerar kommissionen i första hand som en katalysator. Rapportens anmärkningar beträffande brister för startkapital (dvs. att vissa fonder är alltför små för att kunna återbetala driftskostnaderna) påkallar följande svar: i utformningen av pilotprojektet Det var nödvändigt att alla fonder var nya för att säkerställa att gemenskapens stöd inte också användes till annat än startkapital. Nya fonder är per definition små. De flesta fonder kan förutse en ökning av sin kapitalbas och har i själva verket ökat sitt kapital med 40% sedan pilotprojektet startade. Det är ännu för tidigt att avgöra om de kommer att kunna återbetala gemen skapens förskott för driftskostnaderna, särskilt med tanke på att de flesta fonder har upp till fem års frist innan de måste återbetala förskottet. Vad gäller rapportens förslag till nya åtgärder kan följande kommentarer vara relevanta: Att upprätta rundabordssamtal för alla aktörer som bidrar till finansieringen av små och medelstora företag skulle innebära en alltför stor arbetsbelastning på kommissionens begränsade mänskliga resurser. Generaldirektorat XXIII har emellertid mycket goda relationer till de flesta av dessa aktörer. Förslaget att inrätta en kommitté för att förbättra de ekonomiska förutsättningarna och bl. a. undersöka beskattningsåtgärder har redan genomförts i och med inrättandet av en verkställande kommitté för samordnade åtgärder vad gäller stöd till små och medelstora företag. För närvarande överväger denna verkställande kommitté att bilda särskilda arbetsgrupper för att följa upp resultaten från Madridmötet om stöd under företagens etableringsfas. Kapitel VIII: Främja en bättre överblick över den ekonomiska utvecklingen Företagssektorn som ett led i processen att genomföra den inre maifcnaden i Generaldirektorat XXIILs verksamhet inom detta område får på det hela taget en positiv bedömning, men det finns också en del kritiska anmärkningar. Kvaliteten på den statistik som tillhandahålls från nationella statistiska institut och Eurostat. Statistiken för arbetsprogrammet omfattar även kooperativ, ömsesidiga bolag, föreningar och stiftelser, och denna prioritering ifrågasätts av rapporten. Sammansättningen av det nätverk som ansvarar för Europeiska observations organet för små och medelstora företag. Den handlingslinje som gemenskapens företagspolitik, framför allt på medlemsstatsnivå. tillämpas för att sprida publikationer beträffande En del av dessa frågor ligger utanför kommissionens ansvarsområde (insamling av statistik, spridning av publikationer i medlemsstaterna). Kommissionen avser emellertid att använda sina goda kontakter med Eurostat och Publikationsbyrån för att se om ytterligare förbättringar kan göras. Vad gäller prioriteringen av statistiken om kooperativ, ömsesidiga bolag, föreningar och stiftelser motsägs rapportens betänkligheter av kommentaren att statistiken fyller ett uppenbart tomrum eftersom det inte finns några jämförbara publikationer på europeisk nivå. 31 Enligt rapporten är den ett effektivt redskap för beslutsfattare som arbetar med företagspolitik på nationell och europeisk nivå då de ska utforma lämpliga företags politiska åtgärder. När det gäller sammansättningen av det nätverk som är ansvarigt för Europeiska observa tionsorganet för små och medelstora företag är kommissionen av den åsikten att man också i fortsättningen ska använda sig av ett oberoende nätverk med ett starkt inslag av forskning. Det är viktigt, både för att säkerställa en objektiv tolkning av tillgängliga data och skapa ett effektivt samarbete inom nätverket. Däremot bör samarbete mellan Europeiska observationsorganet för små och medelstora företag och andra organisationer stimuleras. I det tredje fleråriga programmet föreslås till exempel att man bör undersöka möjligheten att utveckla en samling nyckelindikatorer för små och medelstora företag utifrån redan gjorda undersökningar. Se AA-rapporten, kapitel VIII. Slutligen instämmer kommissionen i att spridningen av publikationer om gemenskapens företagspolitik skulle kunna förbättras genom att man i större utsträckning utnyttjar ny informationsteknologi. Förslaget till ett tredje flerårigt program innehåller ett flertal olika initiativ i den riktningen, som skulle kunna förbättra den praktiska användningen betydligt och dessutom säkerställa att kommissionens publikationer om företagspolitik når en störrre publik. SLUTSATSER I enlighet med rådets begäran32 har kommissionen utvärderat Arthur Andersen-rapporten om genomförandet av det andra tvååriga programmet för företagspolitik, särskilt små och medelstora företag (1993-1996). Det här meddelandet ger en kort sammanfattning av kommissionens yttranden om denna rapport. Kommissionen välkomnar rapportens i stort sett positiva bedömning och kommer att överväga utvärderingsrapportens värdefulla kommentarer vid utformningen av den framtida politiken för företag, särskilt små och medelstora företag, och framför allt när det gäller förslagen till ett tredje flerårigt program (1997 2000). Artikel 5 i rådets beslut 93/379/KHG av 14. 6. 1993 om ett flerårigt program för gemenskapens åtgärder för att förstarka insatserna på prioriterade områden och för att säkerställa att företagspolitiken i gemenskapen fullföljs och förstärks, särskilt när det gäller små och medelstora företag, EGT nr L 161 av 2. 7. 1993, s. 68. 11 Utvärdering av det fleråriga programmet för att stödja små och medelstora företag Administrativ sammanfattning Arthur Andersen & Co. - Business Consulting Services 31 januari 1996 AL 1 ] J I I ] I 1 ] i Ï 1 1 A ARTHUR ANDERSEN 31 januari 1996 Herr H. von Moltke Generaldirektör E u r o p a k o m m i s s i o n en ,_ ,. , , xy^r. r Generaldirektorat XXIII Rue d'Arlon 80 B-1049 Bryssel Bäste herr Moltke. Arthur Andersen L Co Specialty Consulting Service? Avenue des Arts B-HMO Bruxelles 'fV,l 02 "ill) 4 1 7^ Klx o: -A 3 os b2 Det är ett nöje för oss att för er få lägga fram vår administrativa sammanfatming, avseende vår utvärdering av det fleråriga programmet för att stödja små och medelstora företag. Den administrativa sammanfattningen är uppgjord i enlighet med Artikel 5 i det rådsbeslut av den 14 juni 1993, som begärde en extern utvärdering av det fleråriga programmet för att stödja små och medelstora företag. Vi har slutfört vår administrativa sammanfattning i enlighet med specifikationerna i anbud nr. 94/S 81-40 358, och vårt förslag avseende professionella tjänster av den 7 juni 1995. Vi vill tacka er och generaldirektorat XXIII för att ha erbjudits denna möjlighet att genomföra denna utvärdering. Med vänlig hälsning, ARTHUR ANDERSEN & CO Business Consulting Services q:\eec\dgxxiii\exec-sum\ sweden\letter. doc(vfb) TVÄ 4. 18 t>7h IM RCB 3!N 48h Société Coopérative INNEHÅLLSFÖRTECKNING INNEHÅLLSFÖRTECKNING INLEDNING KAPITEL I : Förbättring av företagens administrativa och juridiska miljöer, inklusive området indirekt beskattning KAPITEL II : Förbättrad tillgänglighet till gemenskapsinformation för företag KAPITEL III : Förbättring av nätverket för sökande efter samarbetspartner KAPITEL IV : KAPITEL V : Fortsatt utveckling av instrument som tillåter direkt kontakt mellan företagare, och som syftar till att befrämja användning av underleverantörer transnationeilt Säkerställande av hänsynstagande till de små och medelstora företagens intressen i gemenskapens olika initiativ och politiker KAPITEL VI : Uppmuntra små och medelstora företag att anpassa sig till strukturella förändringar och till förändringar förorsakade av den inre marknaden KAPITEL VII : KAPITEL VIII SLUTSATSER Främjande av ett bättre ekonomiskt klimat för företag Befrämjande av en bättre uppföljning av företags ekonomiska utveckling REKOMMENDATIONER 5 9 16 20 24 28 31 36 40 42 Arthur Andersen Business Consulting Utvärdering av det fleråriga programmet för att stödja små och medelstora företag - DG XXIII /i h INLEDNING De små och medelstora företagen är mycket viktiga för den europeiska ekonomin. Dessa företag utgör omkring 99. 8% av alla företag, och svarar för 63% av företagens totala omsättning inom den Europeiska Unionen. Det finns mer än 15 miljoner små och medelstora företag i Europa, vilka svarar för omkring 65,6% av det totala antalet arbetstillfällen i Europa1. De spelar dessutom en avgörande roll för en harmonisk lokal och regional utveckling, och utgör en drivkraft bakom en effektiv anpassning till strukturella förändringar och innovationer. Den vikt som tillskrivs de små och medelstora företagen överförs även på de olika nationella och europeiska politiker som föreligger idag. Den politiska viljan att tillskapa en gemenskapsföretagspolitik, till förmån för de små och medelstora företagen, är fortsatt kraftig. De små och medelstora företagen kan lämna oumbärliga bidrag till uppfyllandet av de målsättningar, som ställdes upp i vitboken om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning, och i det integrerade programmet till förmån för små och medelstora företag. Den rapport om "Små och medelstora företag: En dynamisk källa för arbetstillfällen, tillväxt och konkurrenskraft i den Europeiska Unionen", som kommissionen nyligen överlämnade till toppmötet i Madrid, understryker den särskilda betydelse och roll som de små och medelstora företagen spelar i gemenskapen. Företagspolitik har varit viktig historiskt sett. Den byggde traditionellt på artikel 235 i Romfördraget. Fördraget om den Europeiska Unionen ställde upp ett nytt ramverk, inom vilket företagspolitiken måste hanteras: • • • • Artikel 130 avhandlar näringslivets konkurrenskraft: gemenskapen och medlemsstaterna skall vidtaga åtgärder som syftar till att "uppmuntra till ett klimat som är fördelaktig för initiativkraft och för utvecklandet av företag runt om i gemenskapen, i synnerhet små och medelstora företag". Artikeln anför dessutom att "ett klimat som är fördelaktigt för ett samarbete mellan företag" och en "bättre exploatering av näringslivspotentialen i olika politiker för innovation, forskning och teknologisk utveckling" skall främjas. Artikel 130 f. 2) talar om uppmuntrandet av "små och medelstora företag" "i deras forskningsaktiviteter och tekniska utvecklingsaktiviteter av hög kvalitet". Avdelning XIV i fördraget berör de små och medelstora företagen direkt. 1 denna del av fördraget avhandlas målsättningen ekonomisk och social sammanhållning, för att främja en harmonisk utveckling runt om i unionen, och för att reducera olikheterna mellan de olika utvecklingsnivåerna inom de olika regionerna, och efterblivenheten i de minst gynnade regionerna, inklusive landsbygdsområden. Artikel 118 a. , avseende införandet genom ett direktiv av minimiskyldigheter för skyddande av arbetares hälsa och säkerhet, anger att dessa skyldigheter inte skall hämma tillskapandet och utvecklandet av små och medelstora företag. Trots områdets stora vikt har en följdriktig företagspolitik på gemenskapsnivån institutionaliserats först nyligen. Ett generaldirektorat med ansvar för företagspolitik inom kommissionen (generaldirektorat XXIII) tillskapades 1989. Generaldirektorat XXIII tog över åtgärdsprogrammet från arbetsgruppen för små och medelstora företag. Generaldirektorat XXIII ansvarar för realiserandet av det fleråriga programmet, inom vilket ett ramverk fastställs och de olika målsättningarna definieras. Rådsbeslutet av den 28 juli 1989 antog det första fleråriga programmet för förbättring av affärsklimatet och befrämjandet av utvecklingen av företag, och i synnerhet små och medelstora företag. Rådsbeslut 93/379/EEC av den 14 juni 1993 beslöt att tillskapa en nytt "flerårigt program, med gemenskapsåtgärder för intensifiering av de prioriterade områdena, och tor att säkerställa kontinuitet och konsolidering av företagspolitiken, i synnerhet för små och medelstora företag, inom gemenskapen". Detta det andra fleråriga programmet antogs för en period fram till den 31 december 1996. Samma rådsbeslut av den 14 juni 1993 föreskriver (Artikel 5) att en utvärdering av realiserandet av detta beslut skall göras av en extern utvärderare. En rapport skall, tillsammans med eventuella förslag och kommentarer från Företag i Europa, tredje rapporten. 1994. sid. 42 Detta program har utvärderats i en första utvärderingsrapport (SKC (92) 1999), vilken kommissionen förelade Europarådet den 11 november 11 1992. Arthur Andersen Business Consulting Utvärdering av det fleråriga programmet för att stödja små och medelstora företag - DG XXIII /T 1 1 I 1 I I kommissionen, föreläggas Europaparlamentet, Rådet och den ekonomiska och sociala kommittén före utgången av mars månad 1996. Detta är föremålet för vår rapport. Det uppdrag generaldirektorat XXIII fick genom ovanstående rådsbeslut har två huvudprioriteringar vilka, som framgår nedan, är tillväxt och internationalisering. Detta uppdrag omfattar nio huvudmålsättningar. För att uppfylla dessa målsättningar har generaldirektorat XXIII initierat ett antal åtgärder, för att svara upp mot marknadens och de små och medelstora företagens behov. Art. 5 i rådsbeslutet av den 14 juni 1993 Kommissionen skall lägga fram en exti-rn utvärderingsrapport avsevnde realiseringen av detta vilken skall inkludera en kostnadseffektivitetsutvärdering, samt eventuella förslag man anser vara nödvändiga i ljuset av utvärderingen Beslut Ett program inkluderande de målsättningar som omnämns i Artikel 2 Det fleråriga programmet internationalisering Uppdrag : Mälsättninga VAR UTVÄRDERING VAKA REKOMMENDATIONER Det ingick inte i utvärderarens uppgift att bedöma rättmätigheten hos vare sig uppdragets eller det fleråriga programmets målsättningar. I stället inriktade sig utvärderingen på de olika åtgärdemas natur, och på deras effektivitet vad gäller att uppfylla de målsättningar som lades fram i ovanstående rådsbeslut. Föreliggande rapport beskriver i vilken utsträckning de olika målsättningarna, och deras bakomliggande aspekter, har uppfyllts, samt de framsteg som gjorts med avseende på de enskilda åtgärderna. Ett dynamiskt perspektiv intogs dessutom, för att utvärdera de framsteg som gjorts under det aktuella fleråriga programmet. Det bör beaktas att det aktuella fleråriga programmet inte har avslutats, utan löper vidare till och med december 1996. Det har heller inte varit vårt syfte att göra en utvärdering av de personella resurser som avsatts för det fleråriga programmet och generaldirektorat XXIII. Dokumentet innefattar därutöver en kostnadseffektivitetsbedömning, samt förslag till förbättring av de olika åtgärderna. De bedömningar som gjorts av de olika målsättningarna, åtgärderna och kriterierna är avsedda att framföra en otvetydig åsikt och att tjäna som underlag för diskussioner. De resurser som avsatts för det fleråriga programmet 1993-1996 uppgår till 112,2 miljoner ECU totalt sett. Vår utvärdering av de olika åtgärder gjordes mot bakgrund av de tilldelade resurserna. Framställningen nedan redovisar filosofin bakom den utvärderingsmetodik som tillämpades: Arthur Andersen Business Consulting Utvärdering av det fleråriga programmet för att stödja små och medelstora företag - DG XXIII fC Sammanhang Målsättningar 9 breda & ambitiösa målsättningar Det fleråriga programmet via generaldirektorat XXIII - Begränsade personella resurser - - Begränsad budget Invecklat men rikligt klimat - Andra generaldirektorat - Representerande organisationer - Medlemsstatsorganisationer (nationella, federala, regionala, lokala,. ) Bred population ( > 15 miljoner små och medelstora företag) Å ena sidan tilldelades det fleråriga programmet begränsade resurser i form av personal och budgetmedel. Samtidigt konfronterades man med en komplex och diversifierad miljö: många organisationer och organ på lokal, nationell eller internationell nivå har ett liknande täckningsområde genom att, direkt eller indirekt, arbeta med samma målsättningar som generaldirektorat XXIII, och kan därför bidraga till uppfyllandet av dessa målsättningar. Detta gör det möjligt för generaldirektorat XXIII att använda sig av förstärkningsmekanismer och att identifiera de situationer i vilka det är nödvändigt för direktoratet att ingripa, och tillför värde genom att ta itu med ett marknadsmisslyckande. Detta kan kallas för en "positiv subsidiaritet". Å andra sidan är målsättningarna för det fleråriga programmet breda och ytterst ambitiösa. De avgörande framgångsfaktorer, som måste tas i betraktande vid tillskapandet och realiserandet av varje åtgärd, kan sammanfattas i form av nedanstående trestegsprocess, som understryker den huvudprioritering som skall ges klimatet: - Har klimatet observerats och analyserats innan en åtgärd sätts igång? - Vilka lärdomar kan dras av erfarenheter? - Har de föreliggande förstärkningsmekanismema identifierats och utnyttjats vid realiserandet av åtgärderna? Pilotprojekt kan också användas för att väcka de små och medelstora företagens uppmärksamhet, eller för att styra in dem mot ett visst område inom vilket ett marknadsmisstag har identifierats. Dessa projekt är avsedda att vara tillfälliga. Inledningsvis tas initiativet av generaldirektorat XXIII; längre fram förs ansvaret över på marknaden. Pilotprojekt förser dessutom i allmänhet generaldirektorat XXIII med värdefull information om miljön, på basis av vilken korrigerande åtgärder eller nya initiativ kan genomföras. Den metodik som använts för att utvärdera de olika åtgärderna inom det fleråriga programmet baserades i huvudsak på: • • • • Analys av tillgänglig dokumentation; Intervjuer med de personer som var mest involverade i de olika åtgärderna (tjänstemän vid kommissionen, representanter för olika (nationella) enheter, oberoende experter); Enkäter som skickats ut till olika enheter; Användning av Andersen InterAct Process. Arthur Andersen Business Consulting Utvärdering av det fleråriga programmet för att stödja små och medelstora företa» - DG XXIII 1 ] ) 1 I i I I 1 1 I -4 De enskilda åtgärderna har utvärderats i enlighet med fyra huvudkriterier: • • • • Uppfattningen av åtgärden: i vilken utsträckning motsvarar åtgärden de målsättningar som ställdes upp i rådsbeslutet av den 14 juni 1993?; Realiserandet av åtgärden: vilka starka respektive svaga sidor kan identifieras i realiserandet av åtgärden (användning av rätt metoder, riktig definiering av målpopulationen)?; Åtgärdens kvantitativa och kvalitativa inverkan: vilken är åtgärdens verkliga inverkan på klimatet, och framför allt på små och medelstora företag som eftersträvar tillväxt och internationalisering?; Den kostnadseffektivitet som möjliggör en jämförelse mellan de resultat åtgärden lett till och de direkta kostnader den medfört. De olika åtgärderna har hänförts till någon av de olika faserna i deras "livscykel": pilotprojekt, uppstartfas, utvecklingsfas och mogen fas. Dessa olika faser kan karakteriseras på följande sätt: • • • Pilotprojekt: Generaldirektorat XXIIIs engagemang i den specifika åtgärden är tillfälligt. Målsättningen är att initiera och testa en idé på marknaden, vilken sedan själv ibland tar över ansvaret; Uppstartfas: Den specifika åtgärden har initierats nyligen, och alla aspekter har ännu inte realiserats eller omfattats, varför inverkan ännu är begränsad, eller också är det för tidigt att utvärdera den; Utvecklingsfas: Den specifika åtgärden har realiserats. Dess inverkan växer, men har ännu inte uppnått sin fulla potential; • Mogen fas: Åtgärden är till fullo realiserad och dess fulla inverkan kan bedömas. Den värdering som åsätts totalprestanda för varje åtgärd räknades fram genom viktning av de olika föreliggande utvärderingskriterierna under åtgärdens livscykel. Pilotprojekt och åtgärder under en uppstartfas fick en högre vikt, med avseende på deras skapande och realiserande, under det att tyngdpunkten för mogna projekt ligger vid deras kvantitativa och kvalitativa inverkan. En totalvärdering åsätts slutligen varje kriterium, åtgärd och målsättning, med tillämpning av ovan beskrivna viktningsfaktorer. Värderingarna på den tillämpade utvärderingsskalan gick från "Dålig", "Nöjaktig" och "God" till "Överträffande", De olika bedömningarna har följande innebörder: • • • • Dålig: Uppvisade prestanda ger anledning till allvarlig oro och förbehåll; Nöjaktig: Uppvisade prestanda är acceptabla, även om det föreligger gott om utrymme för förbättringar; God: Uppvisade prestanda betraktas såsom goda, och utvärderaren behöver inte lägga fram betydande förbättringsförslag för de olika kriterierna; Överträffande: Uppvisade prestanda överträffar väsentligt förväntningarna, och kan vara ett tecken på en hög framtida potential. En omfattande utvärdering av de olika åtgärderna har presenterats i en längre rapport. Föreliggande administrativa sammanfattning har givits en annan inriktning, i så måtto att den utvärderar i vilken utsträckning det fleråriga programmets målsättningar har uppfyllts av de olika åtgärderna. I vissa fall svarar åtgärder upp mot mer än en målsättning. Även om dessa åtgärder presenteras under en viss målsättning, så har åtgärdemas effekter med avseende på de andra målsättningarna tagits med vid bedömningarna för dessa. Föreliggande administrativa sammanfattning är avsedd att vara allsidig och självständig. "Direkta kostnader" avser de ekonomiska resurser som tilldelats åtgärder inom ramen för detflcräriga programmet. Arthur Andersen Business Consulting Utvärdering av det fleråriga programmet för att stödja små och medelstora företag - DG XXIII n - 5 - K A P I T EL I : FÖRBÄTTRING AV FÖRETAGENS ADMINISTRATIVA OCH JURIDISKA MILJÖER, INKLUSIVE OMRÅDET INDIREKT BESKATTNING "Särskilt ytterligare arbete med avseende på administrativa förenklingar och befrämjande av uppföljningsåtgärder inom medlemsländerna; bedömning av den inverkan gemenskapslagstiftningen har, konsolidering av gemenskapslagstiftningen, särskilda granskningar av sådana aspekter som överlåtelse och skapande av företag: regelbunden och omsorgsfull konsultering av organisationer som representerar små och medelstora foretag ~* Vad utvärderingsstudien beträffar har Arthur Andersen ansett målsättningen vara att förbättra den befintliga administrativa och juridiska miljön på Europanivån. ÅTGÄRDER • • • De små och medelstora företagens juridiska och administrativa klimat - administrativ förenkling - bedömning av inverkan på verksamheten Rekommendation av den 7 december 1994 avseende överlåtelse av små och medelstora företag Transnationell tillgång till domstolar och medling UTVÄRDERING Uppfattning "Juridisk och administrativ förenkling" innebär en strävan efter förbättring av det administrativa och juridiska klimatet - inklusive området direkt beskattning - på kommissionsnivån generellt sett. Detta innefattar en bedömning av den inverkan den föreslagna lagstiftningen kan komma att få. Rekommendationen om överlåtelse av små och medelstora företag8 tar itu med problemen hos företag som misslyckas (och därav följande förlorade arbetstillfällen), på grund av problem med avseende på deras Överlåtelse. Transnationell tillgång till domstolar och medling tar itu mecl de problem små och medelstora företag ställs inför när de vänder sig till domstolar, och undersöker möjligheterna till alternativa avgöranden vid tvister. Konsulterandet av de organisationer som representerar de små och medelstora företagen äger huvudsakligen rum i anknytning till utvecklandet av rekommendationerna, samt vid "juridisk och administrativ förenkling"; dess utvärdering sammanfattas därför i samband med utvärderingen av ovannämnda åtgärder. lagstiftningsåtgärder: de kombinerar en mycket omfattande inverkan (hela De två första åtgärderna utgör populationen av små och medelstora företag) med en begränsad kostnad (huvudsakligen personalkostnader inom generaldirektorat XXIII). Särskilt "juridisk och administrativ förenkling" har en enorm förstärkningspotential: åtgärden är inriktad på all gemenskapslagstiftning som kan ha någon inverkan på företagsklimatet. Förutom förstärkningspotentialen identifierades också synergimöjligheter: Rekommendationen om överlåtelse av små och medelstora företag kommer exempelvis att understödjas av det arbete som utförs av kommittén för förbättring och förenkling av företagsklimatet, där ett av temana skall behandla samma problem. Vad avser 4 Den kursiverade texten refererar till bilaga 1 till det fleråriga programmet. 5 Administrativ förenkling - eller förbättring av företags administrativa och juridiska klimat på medlemsstatsnivån - handhas v huvudsakligen av kommittén för förbättring och förenkling av företagsklimatet. Denna kommitté tillskapades emellertid som en följd av det integrerade programmet, och ingår därför inte i vår utvärderingsstudie - vi har endast nämnt den här för fullständighetens skull. 6 7 I fortsättningen "juridisk och administrativ förenkling". Vad denna utvärdering beträffar syftar åtgärden på den branschöverskridande konsultationsprocessen avseende lagstifmingsförslag. Denna process är inte specifikt kopplad till det fleråriga programmet som sådant Den utgör emellertid ett nyckelelement för förbättrandet av företagens administrativa och juridiska klimat, och därmed också för att uppfylla det fleråriga programmets målsättningar. Indirekt beskattning innefattar moms. arvskatter och gåvosdkattcr. I artikel 6 i rekommendationen om överlåtelse av små och medelstora företag behandlas problemet med inom förctagsöverlåtelscområdct (arvsskatter och gåvoskatter) Rekommendationen av den 12 maj 1995 om betalningsperioder vid kommersiella transaktioner tar upp problemet med indirekt beskattning med avseende på dess effekter på företagets likviditet. indirekt beskattning * Vad beträffar "skapandet av företag" så var detta ämne temat för det första mötet med kommittén för förbättring och förenkling av företagsklimatet (Pari. smötet), som utgör en del av det integrerade programmet; detta ämne omfattas därför inte av utvärderingsstudien. Arthur Andersen Business Consulting Utvärdering av det fleråriga programmet för att stödja små och medelstora företag - DG XXIII M 1 1 1 ] I I I I I I I 6 - tillgång över gränserna till domstolar och medling bedriver generaldirektorat XXIII ett nära samarbete med andra generaldirektorat. Bilagetexten nämner även "konsolidering av gemenskapslagstiftning*'. Inom detta område vidtog generaldirektorat XXIII inga åtgärder. Arthur Andersen fick besked om att konsolideringen handhas av andra generaldirektorat, samt av generalsekretariatet. Vad beträffar denna utvärderingsstudie kan Arthur Andersen därför endast notera att denna del av målsättningen inte togs upp av generaldirektorat XXIII. Med anledning av bedömningen "god" för de olika uppfattningsåtgärderna, sedda var för sig, och med hänsyn tagen till utvecklings- och synergipotentialerna, blir den totala bedömningen för uppfattning för att strategin skall uppnå målsättningen "god". Realiserande Sedda var för sig har de olika åtgärderna realiserats antingen "väl" eller "nöjaktigt"; Med tanke på betydelsen av "juridisk och administrativ förenkling", som bedömdes såsom "nöjaktig", blir totalbedömningen för realiserande "nöjaktig". "Juridisk och administrativ förenkling" fick bedömningen "nöjaktig" av flera skäl: • • • tidsgränser som satts upp av andra generaldirektorat var ofta för snävt tilltagna - vilket haft en negativ inverkan på involverandet av de organisationer som representerar de små och medelstora företagen; Generaldirektorat XXIII involveras ofta i slutskedet och inte i inledningsskedet av behandlingen av det förslag som läggs fram för konsultation - vilket automatiskt begränsar direktoratets möjligheter att verka för det; samt utvärderingen av den inverkan juridiska förslag har på små och medelstora företag lämnar fortfarande utrymme för förbättringar; bedömningsblanketterna för inverkan på verksamheten betraktas exempelvis ofta som en ren formalitet, i stället för som ett verktyg som skall hjälpa till att lotsa fram en förslag. Det nuvarande systemet är dessutom inte särskilt sofistikerat10. Rekommendationen om överlåtelse av små och medelstora företag fick bedömningen "god". Generaldirektorat XXIII gjorde stora ansträngningar att involvera alla relevanta parter i utarbetandet; andra generaldirektorat, representativa organisationer (för små och medelstora företag), medlemsstater, experter,. ; det fanns gott om tid och tillräckliga möjligheter till konsultationer och diskussioner. Transnationell tillgång till domstolar och medling - som visserligen idag håller en låg aktivitetsnivå - är ett annat bra exempel på ett nära samarbete med alla relevanta parter: generaldirektorat XXIII samarbetar nära med andra generaldirektorat och organisationer som är aktiva inom området. Uppfyllelse av målsättningen (Kvantitativ och kvalitativ inverkan) Sedda var för sig har inverkan av de olika åtgärderna bedömts som antingen "god" eller "nöjaktig": I betraktande av vikten av "juridisk och administrativ förenkling" blir totalbedömningen för uppnående av målsättningen "nöjaktig". Trots att rekommendationen om överlåtelse av små och medelstora företag endast kräver att medlemsstaterna skall avge en framstegsrapport per den 31 december 1996 har generaldirektorat XXIII intagit ett initiativpräglat synsätt, för att hålla uppe rekommendationens inneboende kraft: interimsframstegsrapporter görs upp och medlemsstaterna uppmuntras regelbundet att följa upp rekommendationen. Dessa interimsrapporter visar att fyra medlemsstater redan har vidtagit åtgärder, vilket utgör ett gott tecken för framtiden. v Det handlar i främsta rummet om en "kollegial" åtgärd, d v s. det sätt den realiseras på, och den inverkan generaldirektorat XXIII kan uppnå, beror i viss mån på inmatning, medverkan och goodwill från andra berörda generaldirektorats sida. Tillkortakommanden skall därför inte nödvändigtvis härledas till generaldirektorat XXIII, utan kan lika väl bero på otillräckligt engagemang från ett annat generaldirektorats sida. 10 Generaldirektorat XXIII har utarbetat en mer sofistikerad metod för verkansbedömning, men detta nya system har ännu inte antagits av kommissionen. " "Överlåtelse av små och medelstora företag" står även på dagordningen för Kommittén för förbättring av förenkling av företagsklimatet; detta kommer att erbjuda Generaldirektoriatet XXIII ännu en möjlighet att verks för rekommendationen. Arthur Andersen Business Consulting Utvärdering av det fleråriga programmet för att stödja små och medelstora företag - DG XXIII - 12 Artikel 4-kommittén, Euro Info Centers och värdstrukturer har indikerat att nätet - med nuvarande resursanvändning - bör kunna uppnå en ökad kvalitets- och kvantitetsmässig inverkan inom affärsvärlden (och i synnerhet vad avser små och medelstora företag), Kostnadseffektiviteten kan följaktligen förbättras. Å andra sidan förstärker nätets nuvarande finansieringsstruktur i hög grad generaldirektorat XXIIIs resurser. Euro Info Center nätets kostnadseffektivitet bedöms därför som "nöjaktig". Andra åtgärder för marknadsföringskampanjen, för vilken kostnadseffektiviteten - speciellt vad gäller generaldirektorat XXIIIs mediakampanj - är alltför låg. fått bedömningen, "nöjaktig", med undantag Info Centers har än Euro Arthur Andersen Business Consulting Utvärdering av det fleråriga programmet för att stödja små och medelstora företag - DG XXIII ;/ - 14- OVERALL RATING PER MEASURE • Pro motton • Euro Info Centres Information/Publication Stands & Expositions Subsidies Poor Adequate Good Exceed Overall performance REKOMMENDATIONER Åtgärden att subventionera representerande organisationer har varit framgångsrik, eftersom den har bidragit till att små och medelstora företag kommit att dela på erfarenheter sinsemellan i paneuropeisk skala. Den har också gjort det möjligt för kommissionen att stärka sina relationer med ert brett spektrum av organisationer som representerar företag, och i synnerhet små och medelstora företag. Det ekonomiska stödet till representerande organisationer har därför varit till stor nytta, men frågan om huruvida generaldirektorat XXIII skall fortsätta att stödja dessa organisationer eller inte i ett längre perspektiv är berättigad. Det största problemet med dagens Euro Info Center-nätverk är att det inte haft en tillräcklig inverkan inom affärsvärlden. Huvudinriktningen för den framtida utvecklingen av nätverket bör därför vara en förstärkning av dess inverkan inom affärsvärlden, samt en investering i dess kvalitets- och kvantitetsmässiga utveckling. För att uppfylla dessa målsättningar utarbetades ett antal rekommendationer, som kommer att göra det möjligt att förbättra nätverks funktionerna inom den nuvarande organisationsmässiga ramen. Den största utmaningen - att öka inverkan inom affärsvärlden - kan bäst lösas genom åtgärder inom marknadsföringsområdet, utökade och bättre nätverksarrangemang med effektivare partners inom affärsvärlden, samt utveckling av nätverkets värdetillförande tjänster. Den utmaning denna kvantitets- och kvalitetsmässiga utveckling av Euro Info Center-nätverket nödvändiggör att ett omfattande prestandamätsystem tas fram omedelbart. Det skulle göra det möjligt för generaldirektorat XXIII att övervaka aktuell status för nätverket och dess centrala struktur, liksom effekten av de initiativ som tagits, och skulle dessutom underlätta ytterligare utveckling av nätverket. Ett sådant system skall uppfylla följande tre huvudmålsättningarna: - - göra det möjligt att övervaka inverkan inom affärsvärlden, i synnerhet vad gäller små och medelstora företag; göra det möjligt att följa upp den kvalitetsmässiga utvecklingen; samt införa ett verktyg för hantering av kostnadseffektiviteten. Ett omfattande prestandaövervakningssystem skulle innefatta prestandaindikatorer som går utöver dem som erbjuds av det nuvarande kvartalsvisa utvärderingssystemet, vilket inte är klientcentrerat. Systemet skulle komplettera med indikatorer avseende totalkostnaden per fråga, cykeltiden för svar på en klientförfrågan, klientförfrågningamas komplexitet, det förfrågande företagets typ,. och skulle förse den centrala strukturen med aktuellare, korrektare och mer användbar information än vad fallet är idag. Införandet av ett prestandamätsystem skulle inte bara göra det möjligt för den centrala strukturen att mer noga övervaka nätanvändningen, utan skulle också på ett framåtblickande sätt identifiera föreliggande bästa tillvägagångssätt inom nätverket. Dessa bästa tillvägagångssätt skulle delas över nätet, vilket skulle öka dess kvalitet och inverkan. De nuvarande kampanj insatserna har inte medfört en tillräcklig synlighet för Euro Info Center-nätverket inom affärsvärlden. För att lösa detta problem bör generaldirektorat XXIII först av allt förstärka sitt samarbete med Euro Info Center-nätverket, och huvudsakligen inrikta sig på företag som eftersträvar tillväxt och internationalisering. Den nya struktur generaldirektorat XXIII vill antaga - d. v. s. central samordning och nationell implementering i samarbete med Euro Info Centers tycks vara den implementering bör generaldirektorat XXIII hålla Euro Info Centers med marknads- och marknadsföringssupport, eftersom deras egna marknads- och marknadsföringsförmåga är begränsad. lämpligaste. För en effektiv För det andra bör de nuvarande marknadsföringsansträngningarna kompletteras med fortlöpande och cykliska medvetenhetsstegrande kampanjer, som uppmuntrar de små och medelstora företagen att internationalisera sig, och som gör dem medvetna om gemenskapens olika stödåtgärder för små och medelstora företag. Uppmärksamhet skall ägnas en lämplig mediamix för varje medlemsstat och/eller region, för säkerställandet av maximal inverkan. Arthur Andersen Business Consulting Utvärdering av det fleråriga programmet för att stödja små och medelstora företag - DG XXIII - 15- Joumalister som ackrediterats av kommissionen skall också involveras, eftersom de utgör en utmärkt plattform för spridning av information, till en relativt låg kostnad för generaldirektorat XXIII. För att möjliggöra en större inverkan inom affärsvärlden bör man identifiera de effektivaste kanaler som de små och medelstora företagen använder sig av i sina ansträngningar att internationalisera sig. Ett aktivt samarbete med dessa 'mest betrodda rådgivare' bör därefter utvecklas, genom att de integreras i befintliga Euro Info Centers, eller genom att nya Euro Info Centers upprättas då så erfordras. De första-källan- och enda-källan-koncept, som för närvarande förfäktas av generaldirektorat XXIII skall, i kombination med on-line-tillgång till information, tillföra ytterligare värde till nätverket och med tiden öka dess inverkan. Första-källa-konceptet bekräftar formellt Euro Info Center-nätverket som kommissionens viktigaste nätverk för företag. Detta kommer att öka synergin mellan de olika företagspolitiknäten och därmed tillföra värde till Euro Info Center-nätverket. Enda-källa-konceptet betonar behovet av en omfattande service till de små och medelstora företagen och deras affärsrådgivare, på basis av det specialistkunnande som Euro Info Center-kontoren utvecklat inom olika gemenskapsfrågor. Konceptet kommer inte bara att medge en breddning av det expertkunnande nätverket erbjuder, utan kommer dessutom att fördjupa expertkunnandet inom de nuvarande specialområdena. Tillskapandet av en teknologisk miljö, som medger on-line-tillgång till och delande av information av intresse för små och medelstora företag, bör fortsättas (generaldirektorat XXIII och ett mindre antal EU-in formationskontor finns exempelvis nu på Internet). On-line-tillgång förbättrar inte bara informationens åtkomlighet utan dessutom nätverkets inverkan inom affärsvärlden. Den nya teknologins och datoriserade informationens roll och tillämplighet för Euro Info Center-kontoren bör undersökas skyndsamt. Fler fora med utökat innehåll och värde bör dessutom tillkomma. Euro Info Centers medverkan i andra informationsnätverk rekommenderas dessutom i hög grad. De hittills framlagda rekommendationerna lägger huvudvikten vid en förbättring av Euro Info Center-nätverkets inverkan och kvalitetsmässiga utveckling inom dess nuvarande organisationsmässiga ram. För att åstadkomma en dramatisk ökning av inverkan är frågan om huruvida en annan organisationsmässig ram blir nödvändig eller inte berättigad. Denna fråga spränger de resonemangsgränser vi hitintills ålagt oss genom att acceptera de grundprinciper efter vilka Euro Info Center-nätverket har byggts upp. I de tre stycken som följer kommer ett alternativt scenario att presenteras, vilket utmanar grundramen för hur Euro Info Center-nätverket fungerar idag. Samtliga de enskilda rekommendationerna ovan förblir naturligtvis gällande också i scenariot nedan, vilket skall betraktas som ett möjligt scenario av ett flertal olika alternativ. Det nuvarande nätverket ersätts av ett nytt nätverk, vilket till fullo drivs och finansieras av generaldirektorat XXIII. Nätverket införs på regional basis, varvid begreppet region skall tolkas såsom ett större geografiskt område med väsentlig ekonomisk och politisk sammanhållning. Antalet Euro Info Centers skulle begränsas väsentligen; deras omfattning skulle emellertid vara väsentligt större, mätt i form av kunnande och heltidsekvivalenter per kontor. Huvudmålsättningen för detta nätverk skulle vara att bli kommissionens företagspolitiknätverk (första-källa), organiserat i form av verkliga kompetenscentra med kunskaper om samtliga gemenskapsämnen (enda-källa). Nätverket skulle fungera som en stödjande och tillhandahållande plattform gentemot "(de små och medelstora) företagens mest betrodda affärsrådgivare". I ett första steg skulle Euro Info Centers direkta kontakter med de små och medelstora företagen ske via on-line-nätverk, och genom marknadsförings- och utbildningsinitiativ, som skulle genomföras gemensamt med de betrodda affärsrådgivarna. När de nya Euro Info Center-kontorens märkesidentiteter med tiden etableras, med växande och internationaliserande små och medelstora företag, som sina huvudbeståndsdelar kommer andra former av direkta kotakter att utvecklas. Detta scenario bör göra det möjligt att uppnå en mer homogen kvalitetsnivå inom nätverket, att förse de små och medelstora företagen och deras affärsrådgivare med en jämn och heltäckande service, med avseende på samtliga gemenskapsfrågor, samt med tiden öka dess inverkan dramatiskt. Vad de erforderliga resurserna beträffar: en sak som är säker är att omgestaltningen av nätet kommer att kräva investeringar. Det som ännu är oklart är huruvida driften av ett sådant nät kommer att bli väsentligt dyrare än det befintliga nätet. Vad gäller valuta for pengarna, och dramatiskt ökad inverkan, så bör det nya nätverket visa sig vara mer kostnadseffektivt och ge mer valuta för pengarna än det nuvarande. Denna fråga bör undersökas ytterligare. Arthur Andersen Business Consulting Utvärdering av det fleråriga programmet för att stödja små och medelstora företag - DG XXIII 11, - 16 KAPITEL III : FÖRBÄTTRING AV NÄTVERKET FÖR SÖKANDE EFTER SAMARBETSPARTNER "Kvalitetsmässig förbättring och gradvis anpassning av avgiftssystemet för det konfidentiella nätverket för sökande efter samarbetspartner (BC-NET), i syfte att göra nätverket självfinansierand, i mesta möjliga mån; kvalitetsmässig utveckling av det icke-konfidentiella nätverket för sökande efter samarbetspartner (BCCf5" UTVÄRDERING Uppfattning Bägge nätverken tillkom före det fleråriga programmet: BC-NET skapades 1988 och BRE 1973. Bägge anordnades för att hjälpa små och medelstora företag att hitta samarbetspartner på lokal, regional eller transnationell nivå. Även om de fungerar på olika sätt16 så finns det också flera likheter mellan de två nätverken: • Förmedlarna i bägge nätverken (om än i mindre utsträckning i BRE) kan erbjuda deltagande eller intresserade företag ytterligare tjänster, som kan röra allt ifrån analys av företagets behov av en affärspartner och till att assistera och råda företaget under samarbetsförhandlingarna. • Bägge nätverken är öppna för alla företag, oberoende av bransch och vilket slags samarbete de vill upprätta. • Bägge nätverken har en ypperlig geografisk täckning (hela EU, samt för BRE även större affärscentra i resten av världen) och är av jämförbar storlek: BC-NET har omkring 400 förmedlare och BRE 470. Nätverkens framgångar är beroende av det antal samarbetsprofiler som in, och därför av "märkesmedvetenheten och igenkännandet". För att höja "märkesmedvetenheten och igenkännandet" förväntar sig generaldirektorat XXIII att förmedlarna skall stärka sina profiler, genom aktiv marknadsföring och genom att försöka uppnå synergieffekter genom samarbete med andra nätverk eller yttringar, som exempelvis Europartnership, Interprise, Euro Info Center. läggs I betraktande av bedömningen "god" för bägge åtgärderna vad avser uppfattning, sedda var för sig, och med hänsyn tagen till deras breda grupp och de potentiella synergierna med andra åtgärder vidtagna av generaldirektorat XXIII, blir den totala bedömningen för uppfattning, vad gäller strategin att uppnå målsättningen ,"god". Realiserande I, betraktande av bedömningen "nöjaktig" för bägge åtgärderna vad avser realiserande, sedda var för sig, blir den totala realiserandebedömningen "nöjaktig". För att förbättra kvaliteten på BC-NET initierade generaldirektorat XXIII en kvalitetsbedömning av förmedlarna (med inriktning på aktiva och produktiva förmedlare), vilken resulterade i en 25 %-ig minskning av antalet förmedlare. De förmedlare som är kvar stöder nu företag aktivare i deras sökande efter en affärspartner, i syfte att öka möjligheterna till framgång. Det oaktat har man inte tagit itu ordentligt med vissa svagheter: den programvara som används för närvarande är inte särskilt användarvänlig, IT-infrastrukruren är föråldrad och den terminologi som idag används för inkodning av samarbetsprofilerna är inte tillräckligt precis. För att göra BC-NET självfinansierande infördes ett avgiftssystem. Med avseende på BRE engagerade sig generaldirektorat XXIII i en likartad kvalitetsbedömning av förmedlarna. Jämfört med BC-NET är detta nät enklare att använda liksom också mer informellt och flexibelt. Också när det gäller BRE har emellertid vissa allvarliga brister inte åtgärdats: de långa väntetiderna för översättning och överföring av samarbetsprofilerna för centralenhetens vidkommande, samt den otillräckliga datoriseringen av nätverket, (även om vissa avhjälpande steg vidtagits (VAN-nätverk och CRS). 15 1 stället för BCC används akronynen BRE i detta dokument. 16 BC - NET fungerar via ett korrespondentnät (organ inom den privata eller allmänna sektorn), som är förbundet via ett datanät till en centralenhet hos generaldirektorat XXIII i Bryssel. Korrespondenterna skickar över kodade samarbetsprofiler. för företag som söker efter affärspartners, till den centralenhet som styr nätverket och det tillhörande systemet. Deltagande företag kan välja antingen en konfidentiell partnersökning (vissa data är dolda). Också BRE arbetar över centralenheten (som finns hos generaldirektorat XXIII i Bryssel), som tar emot samarbetsprofiler direkt från företag som söker efter en affärspartner, eller via ett decentraliserat förmedlamätverk. Centralenheten svarar för översättningen av profilerna och sänder sedan över dem till förmedlarna inom begärt geografiskt område. Dessa förmedlare svarar för att utannonsera samarbeterprofilerna i lämpligt media på egen bekostnad. Arthur Andersen Business Consulting Utvärdering av det fleråriga programmet för att stödja små och medelstora företag - DG XXIII ?4 17- De bägge nätverkens inverkan är beroende av deras synlighet och av att ett stort antal potentiella affärspartner medverkar (härav betydelsen av synergier med andra nätverk). Centralenheten svarar för viss marknadsföring för de båda nätverken (Stands and Expositions, Euro-lnfo Journal), men huvudansvaret i detta avseende ligger hos förmedlarna. Med hjälp av de halvårsvisa aktivitetsrapporter (som också används vid den årliga utvärderingen av huruvida deras kontrakt skall förlängas eller inte) de måste lägga fram kan generaldirektorat XXIII övervaka dessa ansträngningar. Rapporterna används dessutom för att uppmuntra till och övervaka synergieffekter relativt andra program som bedrivs av generaldirektorat XXIII som exempelvis Interprise, Europartnership,. Vad tillskapandet av synergieffekter beträffar så utgör omkring 10% av BC-NET- och BRE-förmedlama också en del av Euro Info Center-nätverket. BC-NET- och BRE-förmedlarna medverkar också i omfattande utsträckning i Europartnership- och Interprise-evenemang (omkring 1/3 av dessa evenemang samorganiseras med BC-NET- och BRE-förmedlare). Dessutom använder sig de flesta BC-NET- och BRE-förmedlare också av andra kanaler, som inte sponsras av gemenskapen, i sitt sökande efter affärspartner (handelsattachéer, nationella nätverk). Vad beträffar självfinansieringen av BC-NET uppgår de sammanlagda driftsavgifterna (exklusive personallöner) till omkring 500. 000 ECU per år. De återtogs 1994 och 1995 (prognos) till omkring 60% genom de användar- och abonemmangsavgifter som förmedlarna erlagt. Uppfyllande av målsättning (Kvantitativ och kvalitativ inverkan) Uppfyllandet av målsättningen består av den effektiva användningen av de bägge nätverken, av små och medelstora företag som eftersträvar tillväxt och internationalisering, och på nätverkens inverkan på de små och medelstora företagen. Den effektiva användningen av de båda näten kan mätas i form av det antal samarbetsprofiler som lagts in i de båda systemen. Vad BC-NET beträffar lades omkring 10. 000 profiler in såväl 1993 som 1994. Vad BRE beträffar lades mer än 6. 600 samarbetsprofiler in 1993, och 7. 700 år 1994. Med hänsyn tagen till att endast en liten andel av de små och medelstora företagen är intresserade av tillväxt och internationalisering17 indikerar det antal samarbetsprofiler som lagts in att endast 1,1% av de små och medelstora företagen på ett effektivt sätt utnyttjade sig av den tjänst som erbjöds av BC-NET4 år 1994, respektive 0,8% av dem som erbjöds av BRE. Detta är dåliga resultat. Trots det skall vi ta i beaktande: • de översiktliga profilerna och den ytterligare nätverkseffekten, med vars hjälp man hittar partner, tack vare personliga kontakter mellan nätverksförmedlare; • andra analyser, som visar något bättre resultat än vår beräkning på basis av samarbetsprofiler5. Vad sammanförandena beträffar (utbyte av adresser eller upprättande av kontakter) är resultaten inte heller särskilt lovande. Antalet sammanföranden har minskat med 25% för BC-NET år 1994, relativt 1993 (cirka 11. 000 sammanföranden år 1993 relativt 7. 700 år 1994). För BRE har antalet samarbetsprofiler som lagts in årligen däremot ökat med 10%, för perioden 1993-95. Den totala populationen små och medelstora företag i unionen uppgår till omkring 15 miljoner. I betraktande av att endast en mycket liten andel av de små och medelstora företagen har ambitionen att växa och internationalisera sig (endast 5-6% enligt "Samordningen av åtgärder för att stödja små och medelstora företag och hantverksföretag"), så innebär det antal samarbetsprofiler som lagts in (10. 000) att endast 1,2% av det potentiella antalet klienter bland de små och medelstora företagen (900. 000) på ett effektivt sätt använde sig av de tjänster de båda näten erbjöd. d. v. s. de 10. 000 samarbetsprofilerna dividerat med det potentiella antalet klienter i populationen små och medelstora företag (900. 000). Den galluppundersökning som genomfördes i april 1995 - på basis av samtliga intervjuade direktörer vid små och medelstora företag - visade att 0. 41% av alla de små och medelstora företagen använda sig av BRH och 0,7% av BC-NF-T Om man relaterar dessa siffror till hela den potentiella klientbascn små och medelstora företag (900. 000) blir resultaten för bägge nätverken en aning bättre Detta bekräftades av galluppundersökningcn i april 1995. Skillnaden beror förmodligen på att BRE är flexiblare och att det nätet distribuerar samarbetsprofiler i en större skala. Arthur Andersen Business Consulting Utvärdering av det fleråriga programmet för att stödja små och medelstora företag - DG XXIII 2 > 18 De dåliga resultaten kan delvis förklaras av den låga märkesigenkänning som bägge nätverken lider av, samt kvaliteten på sammanförandena. Den låga märkesigenkänningen, så som den framkommer i Arthur Andersens analyser, på basis av frågeformulär, bekräftas av den galluppundersökning som genomfördes i april 1995: endast 10,3% av de små och medelstora företagen kände igen BRE när de påmindes därom; vad BC-NET beträffar blev den påminda igenkännandesiffran 13,6%. Dessutom visade analyser att branschorganisationer, handelskammare och finansiella institutioner utgör de första (och naturliga) rådgivarna för små och medelstora företag som söker affärspartner. Vad sammanförandenas kvalitet beträffar blir kontakterna många gånger inte fruktbringande. För bägge nätverken gäller att ett försök till samarbete genomfördes i omkring 25-30% av sammanföringstillfällen. BC-NET- förmedlare uppskattade att omkring 6% av sammanförandena ledde till ett konkret samarbetsavtal. För BRE är motsvarande siffra 12%. Vad kvalitetsförbättringen beträffar har generaldirektorat XXIII åstadkommit en uppryckning av bägge förmedlingsnätverken, som blivit effektivare. Som nämnt ovan är bägge nätverken emellertid fortfarande föremål för allvarliga kvalitetsbrister, och då i synnerhet svårhanterliga kommunikationskanaler, föråldrad (eller otillräcklig) informationsteknologi, förseningar med översättning och översändning av samarbetsprofiler, för vaga terminologier (vilket medför dåliga sammanföringar av potentiella affärspartner), samt otillräckliga centrala marknadsföringskampanjer. Kostnadseffektivitet Den totala årsbudgeten för driften av de bägge nätverken uppgår till omkring 800. 000 ECU (65% av detta belopp avser BC-NET och 35% avser BRE). I relation till nätverkens storlek är detta ett lågt belopp. Det låga 'märkesigenkännandet' för bägge nätverken har också en annan innebörd, eftersom generaldirektorat XXIII inte har möjlighet att genomföra en central marknadsföringskampanj för att förbättra situationen. Med hänsyn tagen till det antal samarbetsavtal de båda nätverken leder till kan man säga att det kostar generaldirektorat XXIII omkring 300 ECU att få till stånd ett sam arbetsavtal när det gäller BRE. respektive 1. 000 ECU när det gäller BC-NET. Om abonnemangs- och användningsavgifterna i BC-NET tas i beaktande blir kostnaden för BC-NET omkring 400 ECU per samarbetsavtal. I betraktande av de medel som fördelas blir totalbedömningen för kostnadseffektivitet "god". SLUTSATS BC-NET och BRE har båda sina förtjänster: deras uppläggning är "god" eftersom de bidrar till förverkligandet av samarbete över gränserna, och därmed till den inre marknadens utveckling; de är inte dyra att driva: de är tämligen unika och de har god geografisk täckning. De båda nätverken uppfyller emellertid inte målsättningen fullt ut, på grund av en otillräcklig kvalitetsförbättring, i synnerhet vad gäller omodern (eller otillräcklig) informationsteknologi, förseningar vid överföring av samarbetsprofiler, för vaga terminologier,. I betraktande av det begränsade antal små och medelstora företag som eftersträvar tillväxt och internationalisering, som använde sig av bägge samarbetsnätverken, kan de endast anses såsom måttliga framgångar med avseende på deras kvantitetsmässiga inverkan. Mot bakgrund av denna situation blir totalbedömningen för bägge nätverken "nöjaktig". TOTALBEDÖMNING PER ÅTGÄRD • BC • NET BRE Dålig Nöjaktig God överträffande Totalprestanda REKOMMENDATIONER För att förbättra de bägge nätverken i ett kort tidsperspektiv rekommenderas följande: Arthur Andersen Business Consulting Utvärdering av det fleråriga programmet för att stödja små och medelstora företag - DG XXIII L Införande av bättre och mer användarvänliga informationsteknologi för såväl BC-NET som BRE; Införande av bättre terminologier för inkodning av samarbetsprofilerna för BC-NET, exempelvis på basis av mer detaljerade NACE-koder; Begränsning av fördröjningar med avseende på översättning och distribution av samarbetsprofilerna för BRE. En lösning i detta avseende kan vara att låta förmedlarna själva svara för översättningen. En sammanslagning av de båda nätverkens databas med databaserna för andra kommissionsinitiativ (exempelvis Interprise, Europartnership, Euro Info Centers) bör övervägas, eftersom man därmed skulle få en större bas för nya sammanföranden. Detta bör ha en positiv inverkan på antalet framgångsrika sam arbetsavtal. Vår analys visade att vissa förmedlare redan har utvecklat en sådan databas på eget initiativ. i nätverken av ett antal Införandet företag (finansieringsinstitut, kommersiella eller allmänna institutioner m. m. ), med en höggradig kapillaritet, samt främjandet av potentiella synergier med dessa. Intervjuer med tjänstemän inom generaldirektorat XXIII gav positiv feedback i detta avseende. för små och medelstora 'betrodda affärsrådgivare' Man skulle kunna ifrågasätta generaldirektorat XXIIIs engagemang inom detta område. I betraktande av att den inre marknaden ännu inte är helt utvecklad, och av att bägge nätverken erbjuder en allmän service inom vissa regioner i unionen, anser vi generaldirektorat XXIIIs engagemang inom detta område vara fortsatt befogat. Vi rekommenderar emellertid en fortsättning av politiken att ta betalt för tjänsterna inom bägge nätverken, i syfte att göra dem självfinansierande i mesta möjliga mån. Detta kommer att göra det möjligt för generaldirektorat XXIII att flytta över en del av sina ekonomiska resurser till andra åtgärder. Arthur Andersen Business Consulting Utvärdering av det fleråriga programmet för att stödja små och medelstora företag - DCÏ XXIII n 20 KAPITEL IV : FORTSATT UTVECKLING AV INSTRUMENT SOM TILLÅTER DIREKT KONTAKT MELLAN FÖRETAGARE, OCH SOM SYFTAR TILL ATT BEFRÄMJA ANVÄNDNING AV UNDERLEVERANTÖRER TRANSNATIONELLT "Särskilt genom att förbättra förberedandet, realiserandet och uppföljningen av åtgärder utförda inom ramen för underleverantörsmarknader, Europartnership- kunskaperna förbättra Inter pr ise-pr ogrammen; marknadsföring av harmoniserande certifiering och standardiseringsrutiner till samarbete mellan stora och små företag ". om samt uppmuntran och ÅTGÄRDER För att ta itu med målsättningens olika aspekter vidtogs följande åtgärder: • • Europartnership och Interprise: anordnandet av evenemang som gav tillfälle till fysiska sammanträffanden mellan företag. Förbättra kunskaperna om underleverantörsmarknader: framtagning av statistiska data om tillverkning hos underleverantörer, anordnandet av en paneuropeisk konferens om tillverkning hos underleverantörer samt en faktainsamlingsresa till Japan (nedan "grupp 1"). • Marknadsföring av harmoniserande certifiering och standardiseringsrutiner: framtagningen av en praktisk handbok för de juridiska aspekterna av industriell underleverantörstillverkning, av flerspråkiga branschterminologier samt en förteckning över förmedlingsorgan för underleverantörstillverkning (nedan "grupp 2"). • Uppmuntran till samarbete mellan stora och små företag: ett pilotprogram inom hemelektronik, ett utbildningsprogram salonger") anordnades (nedan "grupp 4"). inom personalresursområdet samt diverse inköparmässor ("omvända Därutöver initierades ett pilotprojekt, för att förbättra möjligheten till transnationell underleverantörstillverkning i Europa, som fick benämningen SCAN-nätverket (Subcontracting Assistance Network) (nedan "grupp 3"). UTVÄRDERING Skapande De olika åtgärderna innefattar tre olika typer av förstärkare, vilka skall bidraga till ett maximalt uppfyllande av målsättningen: • • • Verka genom nätverk och partner som kan tillhandahålla värdefull feedback för förbättring av initiativen: för att förbättra Europartnership och Interprise försöker generaldirektorat XXIII skaffa sig feedback, genom ett nära samarbete med de parter som är involverade i organisationen, exempelvis handelskammare, hantverksorganisationer, offentliga organ (lokala - regionala - nationella), privata konsulter och de så kallade "partner" (medlemmar av Euro Info Center-, BC-NET- och BRE-nätverken); inom underleverantörsområdet försöker generaldirektorat XXIII förbättra sina initiativ genom ett nära samarbete med organ för underleverantörstillverkning och genom SCAN. Verka genom andra gemenskapsinitiativ: Europartnership och Interprise marknadsförs genom tidskriften Euro-Info, den praktiska handboken för små och medelstora företag ,samt genom projekt Stands and Expositions. Förstärka ekonomiska resurser: Europartnership och Interprise samfinansieras (i olika utsträckning) av lokala värdmyndigheter och -företag, generaldirektorat XXIII förstärker också sina resurser genom att svara för Europartnership tillsammans med generaldirektorat XVI, inom ramen för strukturfonderna. åtgärderna Synergieffekter mellan de olika inom underleverantörsområdet kan exempelvis härleda sitt ursprung till den paneuropeiska konferensen i Madrid 1992 (grupp 1). Faktainsamlingsresan till Japan (grupp I) ledde fram till utbildningsprogrammet för personalresurser och till pilotprogrammet inom hemelektronikområdet (bägge grupp 4). Mer än en fjärdedel av Europartncrship- och Interpriscevcnemangcn anordnas i samarbete med de så kallade "partner" (medlemmar av Euro Info Center-, BC-NET- och BRE-nätverken). också: huvuddelen identifierades åtgärderna av Arthur Andersen Business Consulting Utvärdering av det fleråriga programmet för att stödja små och medelstora företag - DG XXIII I betraktande av bedömningen "god" för uppfattningen av de olika åtgärderna, sedda var för sig, och med hänsyn till förstärknings- och synergipotentialen, blir totalbedömningen för strategin för att uppfylla målsättningen "god". Realiserande Totalbedömningen för realiserandet av de olika åtgärderna är "nöjaktig", vilket överensstämmer med bedömningarna för de olika åtgärderna sedda var för sig. För att förbättra Europartnership och Interprise införde generaldirektorat XXIII en kvoteringspolitik, för att begränsa det antal medelhavsländer, centraleuropeiska länder och östeuropeiska länder som medverkade: ökad betoning lades vid att föra samman företag från länder med likartade företagstraditioner. Ett standardiserat datorsystem, för att anordna möten mellan besökande företag, infördes för att förbättra kvaliteten på de förarrangerade mötena genom bättre sammanföring. Trots dessa förbättringar fortsätter ett antal deltagande företag (värdföretag och besökande företag) att klaga på dåligt avpassade möten. Andra svagheter är att beskrivningarna av värdföretagens profiler är för inexakta i katalogen , samt att de som anordnar evenemangen inte kan förse generaldirektorat XXIII med tillförlitlig information om avtal som slutits (det exakta antalet, kvaliteten, typ av avtal, fördelar i form av skapade arbetstillfällen,. ), vilket innebär ett uppföljningsproblem för generaldirektorat XXIII; dessutom är de frågeformulär som används för uppföljningen inte standardiserade - vilket innebär problem vid jämförelser. Vad Interprise beträffar är evenemangen otillräckligt inriktade på branscher19 och stöds inte av ett standardiserat datorsystem för upprättande av möten mellan besökande företag. Framgångarna för Europartnership och Interprise är beroende av de marknadsföringsansträngningar de nationella rådgivare som svarar för marknadsföringen av evenemangen i sina respektive länder gör. I detta avseende har Europartnership fördel av det faktum att dess nationella rådgivare är sammanlänkade i ett informellt nätverk, i vilket kunnande och erfarenhet om organiserandet av evenemangen utväxlas. Interprise har inte fördelen av ett sådant nätverk. För att förbättra kunskaperna om underleverantörsmarknaderna försöker generaldirektorat XXIII säkerställa en bred spridning av den framtagna underleverantörstatistiken, genom att arbeta via underleverantörsorganen. Man har också ändrat på sin urvalsprocess för att stödja olika projekt: projekten måste föreslås av marknaden och passa in i ett visst ramverk, generaldjrektorat XXIII lyckas emellertid fortfarande inte med att ställa upp prioriteter: det finns ingen gemensam linje för de olika åtgärderna (som framgår av den genomförda omgrupperingen). Uppfyllande av målsättning (Kvantitativ och kvalitativ inverkan) Det första elementet i målsättningen utgörs av en förbättring av Europartnership- och Interpriseevenemangen. I detta avseende har man tagit ett viktigt steg i rätt riktning: det genomsnittliga antalet värdföretag per Europartnership-evenemang var 120 år 1988, men hade 1995 stigit till i genomsnitt 400. Det totala antalet besökande företag har på motsvarande sätt stigit från 200 per evenemang till över 2000 år 1995. Sedan 1988 har totalt 66. 000 möten ägt rum. Framgångsgraden20 för evenemangen är omkring 30%. Vad Interprise beträffar är det genomsnittliga antalet deltagande företag per evenemang 100 (i genomsnitt anordnas 45 evenemang per år). Framgångsgraden för evenemangen är omkring 13%. Trots inriktningen på länder med likartade affärsmässiga bakgrunder, och införandet av det standardiserade datorsystemet, i syfte att åstadkomma bättre anpassade möten (för Europartnership), förblir förhållandet mellan träffade avtal och antalet möten lågt för bägge programmen22; vad förbättringen av uppföljningen beträffar återstår en del arbete. IX Katalogen hjälper besökande företag att välja ut de värdföretag de vill träffa. 19 Erfarenheten har visat att en stark brnaschinriktning medför att fler avtal kommer till stånd. 20 Uttryckt i form av förhållandet mellan antalet avtal och antalet vårdföretag. Som nämndes i avsnittet om realisering föreligger emellertid ett problem vad uppföljningen beträffar (ofullständig information, frågeformulär som inte är standardiserade,. ) :I Se föregående fotnot. " Detta ligger helt i linje med det taktum att många av de deltagande företagen (värdföretag och besökande företag) klagar på att mötena är dåligt anpassade. Arthur Andersen Business Consulting Utvärdering av det fleråriga programmet för att stödja små och medelstora företag - DG XXIII n Vad underleverantörstillverkning beträffar har effektiviteten hos de olika åtgärderna förbättrats genom att så mycket som möjligt av initiativet har överlåtits på marknaden, generaldirektorat XXIII har också lyckats med att utestänga företeelser av lägre kvalitet, vilket ökat programmets effektivitet. Som nämndes i avsnittet om realisering, och trots de redovisade synergieffekterna, lyckas generaldirektorat XXIII emellertid inte helt och hållet med att ta fram en konsekvent uppsättning åtgärder; detta sänker programmets effektivitet. För grupperna 1 och 2 uppnår generaldirektorat XXIII en inverkan med hög kvantitet: de publikationer som tagits fram har nått en omfattande spridning. Alltför många åtgärder (grupp 4) är emellertid smalt inriktade och berör därför ett mycket litet antal små och medelstora företag; dessutom visar analyser att satsningen på en storskalig spridning av slutsatserna från pilotprojektet inom hemelektronikområdet tycks ha blivit misslyckad. Vad kvaliteten på de olika åtgärderna beträffar är kundtillfredsställelsen vanligtvis hög. Totalbedömningen av uppfyllandet av målsättningen är "god"; detta överensstämmer med bedömningarna för de olika åtgärderna sedda var för sig. Kostnadseffektivitet Genomsnittskostnaden för ett Europartnershipevenemang är 3. 000. 000 ECU, varav 1/3-del finansieras av generaldirektorat XXIII, 1/3-del av generaldirektorat XVI och 1/3-del av organisatörerna och värdföretagen. Vad i genomsnitt 27% finansieras av Interprise beträffar är genomsnittskostnaden 176. 000 ECU, varav generaldirektorat XXIII och resten av organisatörerna och värdföretagen. Slutrapporterna visar dessutom att totalbeloppet för de avtal som genereras av Europartnershipevenemangen är högre - genomsnittligen - än genomsnittskostnaden för att organisera evenemangen"". Mot denna bakgrund bedöms kostnadseffektiviteten för bägge projekten såsom "god". Vad underleverantörstillverkningen beträffar så har de olika åtgärdsgruppema allmänt sett åstadkommit en god kostnadseffektivitet: med begränsade budgetar har man nått god avkastning. Vissa åtgärder kombinerar en smal inriktning (och därmed ett litet antal berörda små och medelstora företag) med en hög kostnad (exempelvis utbildning avseende personalresurser, hemelektronik); mot bakgrund av att de uppnådda resultaten är mycket goda har emellertid också de bedömts såsom kostnadseffektiva. I betraktande av den totala kostnadseffektiviteten hos Europartnership och Interprise, liksom för de olika underleverantörsåtgärdema, blir den totala kostnadseffektivitetsbedömningen för målsättningen "god". SLUTSATS Totalt sett har generaldirektorat XXIIIs strategi för att uppfylla målsättningen rätt inriktning. Konceptet bakom Europartnership och Interprise är sunt, och de uppnådda resultaten är goda; de evenemang som anordnats runt öm i Europa fortsätter att vinna i popularitet och tas väl emot. Bägge åtgärderna har stora möjligheter (genom att representerade organisationer,. ) att åstadkomma involvera offentliga myndigheter, handelskammare, synergieffekter realiserings- och uppföljningsproblem återstår att ta itu med. generaldirektorat XXIII-nätverken. ). Vissa (genom de andra Det faktum att generaldirektorat XXIII har lyckats få bort evenemang av från sitt underleverantörsprogram, och därmed förbättrat effektiviteten för de olika åtgärderna totalt sett, ökar dess betydelse väsentligen. Trots det föreligger det ännu alltför många initiativ som organiseras, stöds eller samordnas av generaldirektorat XXIII, vilket begränsar de möjliga resultaten för vart och ett av dem. Grupp 4 har exempelvis fått bedömningen "dålig", eftersom initiativen tas utan noggranna förberedande undersökningar, i syfte att säkerställa huruvida de handlar om verkliga underleverantörsproblem på en europeisk nivå, som passar in på generaldirektorat XXIIIs prioriteringsområden och allmänna strategi med avseende på underleverantörer. Grupp 3 bedöms såsom "överträffande" eftersom åtgärden svarar mot de små och medelstora företagens behov runt om i Europa, samt är enkel att realisera med en begränsad budget. lägre kvalitet 23 Inom året för evenemanget måste huvudorganisatören avge en rapport, som redovisar det antal samarbetsavtal som slutits och som innehåller detaljinformation om dessa. Som redan nämnts erfordras vissa förbättringar med avseende på dessa rapporters tillförlitlighet och fullständighet. Arthur Andersen Business Consulting Utvärdering av det fleråriga programmet tor att stödja små och medelstora företag - DG XXIII 'V' TOTALBEDÖMNING PER ÅTGÄRD • Grupp 2 • Europartnership Inlerpro* • Grupp « • Grupp 1 c 0 •o w :ra O) +** < Dålig Nöjaktig God överträffande • GruppS REKOMMENDATIONER Tjänstemän vid generaldirektorat XXIII, organisationer som representerar de små och medelstora företagen och medlemmarna i Artikel 4-kommittén är alla överens om att de olika åtgärderna befrämjar unionens ekonomiska och sociala sammanhållning, och att de utgör ett viktigt redskap för att hjälpa de små och medelstora företagen. För att förbättra uppfyllandet av målsättningen lämnas följande rekommendationer på kort sikt: • • • • • • Uppmuntra till ett bättre utnyttjande av BC-NET-, BRE- och Euro Info Center-nätverken av de nationella rådgivarna och av de parter som ansvarar för att organisera Interprise och Europartnership; detta skulle ge dem möjlighet att bättre passa ihop de deltagande företagens profiler före evenemang, och därigenom förbättra kvaliteten på mötena. Genomföra ett förhandsval av besökande företag och samarbetsprojekt. inrikta sig på dem med ett kraftfullare Förbättra XXIIIs Europàrtnershipevenemangen, för att säkerställa ett bättre märkesigenkännande. generaldirektorat övervakning av marknadsföringsaktiviteterna för Utveckla ett informellt nätverk för dem som organiserar Interpriseevenemangen, uppbyggt efter samma mönster som det som finns för Europartnership. Lämna assistens efter (Europartnership/Interprise)evenemanget till potentiella medarrangörer, för att öka antalet samarbetsavtal. Detta skulle också lösa en del av uppföljningsproblemen. Utarbeta en mer konsekvent strategi för urval av åtgärder inom underleverantörsområdet, genom inriktning på åtgärder med en hög potentiell kvantitetsmässig inverkan, och upphöra med de återstående åtgärder som når ett mycket begränsat antal små och medelstora företag, samt genom att upprätta en förteckning över prioriteringar med avseende på åtgärder som skall vidtagas. I ett längre perspektiv skall generaldirektorat XXIII försöka involvera de generaldirektorat som ansvarar för miljö, högteknologi och forskning och utveckling, internationella relationer,. i de olika Europartnership- och Interpriseevenemangen och underleverantörsåtgärdema. Detta bör leda till fler synergieffekter och till högre förstärkningseffekter genom möjlig samfinansiering. Arthur Andersen Business Consulting Utvärdering av det fleråriga programmet för att stödja små och medelstora företas - DG XXIII 24 KAPITEL V : SÄKERSTÄLLANDE AV HÄNSYNSTAGANDE TILL DE SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAGENS INTRESSEN I GEMENSKAPENS OLIKA INITIATIV OCH POLITIKER Främja gemenskapsinstrument som gör det möjligt för små och medelstora företag att medverka fullt ut i alla gemenskapsåtgärder och -program, inklusive företagspolitikinstrument, strukturfonderna, forskningsprogram och program för utveckling av teknologisk potential, som gör det lättare för små och medelstora företag att medverka, bland annat genom attjörenkla de aktuella rutinerna. " Den målsättning som skall uppfyllas är i grunden en intern sådan, i den mening att målet är att göra det enklare för små och medelstora företag att medverka i alla gemenskapens program. ÅTGÄRDER: • • • • Programkonsultationer Rapport med avseende på samordning av aktiviteter som är fördelaktiga för de små och medelstora företagen och för hantverksföretagen" Definition av små och medelstora företag Euromanagement Research and Technological Development II UTVÄRDERING Uppfattning De olika åtgärder som vidtagits innebär tillsammans en bred uppläggning med avseende på målsättningens olika aspekter. Programkonsultationer inriktar sig på målsättningen på ett allmänt sätt: genom dessa konsultationer försöker generaldirektorat XXIII säkerställa en effektiv medverkan från de små och medelstora företagens sida i de olika gemenskapsåtgärderna och -programmen. lämna en översikt över de olika Också samordningsrapporten utgör en allmän åtgärd. Den skall gemenskapsåtgärder och -program som kan vara av intresse för små och medelstora företag (inklusive det fleråriga programmet) och en beskrivning av samverkan mellan dessa olika program och det fleråriga programmet. Rapporten upprättades av generaldirektorat XXIII 1995. Utarbetandet av specifika program och politiker för små och medelstora företag, av de olika generaldirektoraten och medlemsstaterna, har medfört en mångfald olika definitioner av företag'. Generaldirektorat XXIII inledde sitt arbete med att verka för en harmonisering av de olika definitioner som används. Den skall leda fram till en gemensam definition, som skall användas inom kommissionen. Man avser dessutom att vända sig till medlemsstaterna i form av en rekommendation, och anmoda dem att antaga samma definition. En gemensam definition bör göra det enklare för de små och medelstora företagen att medverka i de olika gemenskapsåtgärderna och -programmen och underlättar dessutom samordningen inom kommissionen. 'små och medelstora "Euromanagement Research and Technological Development II"2 är ett projekt som syftar till att öka det antal förslag små och medelstora företag framlägger till gemenskapsfinansierande FoU-program, och kvaliteten på dessa; 47 utvalda konsulter hjälpte 927 små och medelstora företag att utvärdera sin teknologi- och innovationsprofil , samt att förbättra kvaliteten på deras forslag till medverkan i gemenskapsprogram. Research & Technological Development-programmen (R&TD) har historiskt sett haft en mycket låg medverkan från de små och medelstora företagens sida och en hög misslyckandefrekvens (i synnerhet vad gäller små och medelstora företag). Detta har visat sig bero på att de små och medelstora företagen antingen saknat visioner på lång sikt, med avseende på sin R&TD-utveckling, eller på att de - på grund av otillräcklig information - helt enkelt inte ansökt. Generaldirektorat XXIIIs roll i utarbetandet av gemenskapsåtgärderna och -programmen, genom programkonsultationer, är mycket begränsad. Programkonsultationcr är dessutom inte specifikt kopplade till det fleråriga programmet som sådant: de utgör emellertid ett nyckelelement när det gäller att säkerställa att de små och medelstora företagens intressen beaktas i gemenskapens politiker, och därmed i att uppfylla det fleråriga programmets målsättningar. I fortsättningen 'samordningsrapportcn'. Vår utvärdering omfattande endast Slutrapport COM (95) 362, av den 8 september 8 1995. I fortsättnineen "R&TD" Arthur Andersen Business Consulting Utvärdering av det fleråriga programmet för att stödja små och medelstora företag - DG XXIII "\I 1 I I ] 1 1 -25 - eller ansökt till fel program. Belastningen för medverkan, i form av tid och alternativkostnader, är dessutom relativt sett högre för små och medelstora företag än för större företag. Samtliga de åtgärder som redovisas här har en hög förstärkningspotential; deras ambitiösa mål är att säkerställa en effektiv medverkan från de små och medelstora företagens sida i hela det utbud av gemenskapsprogram som kan vara av intresse för de små och medelstora företagen. På grund av de enorma budgetar som administreras inom dessa program kommer också en liten total förbättring av de små och medelstora företagens medverkan att utaöra en viktig insats. Synergimöjligheter föreligger mellan olika åtgärder. Konsultationerna och samordnandet mellan generaldirektorat XXIII och de andra generaldirektoraten, för säkerställande av att de små och medelstora företagens intressen beaktas inom de andra gemenskapsprogrammen och -åtgärderna, bör exempelvis hjälpa generaldirektorat XXIII att upprätta en samarbetsrapport med hög kvalitet. Omvänt bör rapporten visa sig utgöra ett användbart verktyg för generaldirektorat XXIII och andra generaldirektorat för samordning av deras framtida aktiviteter. En möjlig synergi kommer att utarbetas mellan R&TD och Euro Info Center-nätverket: Euro Info Center kontorens specialgrupp för R&TD-frågor kommer att inbjudas att medverka i utbildningssessioner, som är avsedda att göra dem bekanta med de olika R&TD-programmen och med Euromanagement-metodiken. I betraktande av bedömningarna för de olika åtgärderna, sedda var för sig, och med hänsyn tagen till de möjliga utvecklings- och synergieffektema, blir totalbedömningen för uppfattningen av strategin "god". Realiserande I betraktande av bedömningarna för de individuella åtgärderna blir totalbedömningen för realiserandet "nöjaktig". Vad programkonsultationerna beträffar finns det nu så många gemenskapsprogram, som alla leder till en mängd begäranden om konsultationer över branschgränserna - med bilagda dokument på alla unionens officiella språk - och möten inom övervakningskommittéer, att det helt enkelt blir för mycket för det begränsade antalet ansvariga tjänstemän. Vad samordningsrapporten beträffar så har generaldirektorat XXIII haft vissa problem med att hämta in information från de andra generaldirektoraten ' för sammanställandet av rapporten. Detta beror erforderlig huvudsakligen på generaldirektorat XXIIIs begränsade (juridiska) befogenheter. Intervjuer gav emellertid vid handen att informationen - bristfällig i sig själv - utgör en indikation på en otillräcklig samordning mellan de olika programmen före upprättandet av rapporten. I betraktande av den otillräckliga samordningen vid upprättandet av rapporten har åtgärden bedömts såsom "nöjaktig". "Definition av små och medelstora företag" har försenats på grund av det besvärliga moment det innebär att behöva fl olika nationella ekonomiska situationer, traditioner och kapitalintressen att gå ihop. Icke förty har generaldirektorat XXIII gjort väsentliga framsteg. Före upprättandet av definitionen genomfördes omfattande undersökningar, för att jämföra kriterierna för definition av små och medelstora företag i de olika medlemsstaterna och i gemenskapens olika program och initiativ; en konsultationsprocess genomfördes, inom vilken alla relevanta parters (kommissionen, organisationer som representerar små och medelstora företag, medlemsstater,. ) åsikter inhämtades. Ett negativt faktum är emellertid att generaldirektorat XXIII inte själv tidigare tagit initiativet till att utarbeta en gemensam definition av små och medelstora företag, och till att verka för dess antagande. Bedömningen för realiserandet blir därför "nöjaktig". Realiserandet av R&TD bedöms såsom "överträffande": realiserandet har genomförts mycket väl ur ett pilotprojektperspektiv. Det var välorganiserat, tydligt strukturerat och möjliggjorde tillämpning av feedback och erfarenheter tor korrigerande och framtida åtgärder. Under den första fasen valdes konsulterna och koordinatorn ut och utbildades; i en andra fas valdes 927 intresserade små och medelstora företag ut och granskades, för definiering av deras teknologi- och innovationsprofiler; därefter utarbetades en åtgärdsplan och assistans tillhandahölls vid beredandet av ett förslag. Trots att R&TD realiserades med snäva tidsramar blev urvalet av konsulter och assistansen av små och medelstora företag lyckade. Den sista fasen - en utvärdering samt uppföljningsslutsatser - pågår. Uppfyllande av målsättning (Kvantitativ och kvalitativ inverkan): Till följd av bedömningarna för de olika åtgärderna, sedda var för sig, blir totalbedömningen för uppfyllandet av målsättningen "nöjaktig". Arthur Andersen Business Consulting Utvärdering av det fleråriga programmet för att stödja små och medelstora företag - DG XXIII -n 26 Vad gäller generaldirektorat XXIIIs framgångar med att genom programkonsultationer göra det lättare för små och medelstora företag att medverka i gemenskapsprogram och -åtgärder, så är det mycket svårt att mäta denna inverkan på den nivå där de små och medelstora företagen erhåller denna finansiering. Alltför många parter är helt enkelt inblandade, och hitintills har generaldirektorat XXIIIs roll i skapandet och realiserandet av programmen och åtgärderna varit mycket obetydande. Inverkan mättes därför i stället i form av den betydelse generaldirektorat XXIII hade för de andra berörda generaldirektoraten: denna inverkan bedömdes såsom "nöjaktig". I betraktande av antalet olika gemenskapsprogram och -åtgärder till förmån för små och medelstora företag utgör en rapport, som redovisar deras samordning, ett ovärderligt lednings- och politikredskap. Men trots att rapporten är fullständig och koncis, och lämnar en översikt över aktuellt status för de olika åtgärderna, så har den en betydande brist: i sin nuvarande form utgör rapporten en aktivitetsrapport snarare än en samordningsrapport. Det finns ett antal referenser till exempel på samordning, men referenserna till rutiner, synergier och införda förändringar är ytliga eller obefintliga. Som också nämndes i avsnittet om programkonsultationer är detta egentligen inte förvånande, med tanke på det stora utbudet av program relativt de begränsade resurser generaldirektorat XXIII kan sätta in. Uppfyllelsen bedömdes såsom "dålig". "Definition av små och medelstora företag" befinner sig ännu i en utvecklingsfas; det är därför ännu för tidigt att uttala sig om åtgärdens inverkan. Det faktum att en majoritet av medlemsstaterna stöder tanken på en gemensam definition (12 av 15) och en rekommendation (8 av 15) i Artikel 4-kommittén bådar emellertid gott för framtiden. R&TD hjälpte mer än 900 små och medelstora företag att bli mer bekanta med europeiska R&TD-program. Vad gäller framgångarna för de förslag som lämnades är det ännu för tidigt att dra några slutsatser, eftersom ett betydande antal ännu återstår att registrera. Kostnadseffektivitet I betraktande av den stora förstärkningspotentialen hos de olika åtgärderna, och trots att det ännu är för tidigt att bedöma inverkan av "Definition av små och medelstora företag" och R&TD, blir totalbedömningen för kostnadseffektivitet "god". Samtliga åtgärder kombinerar en bred potentiell inverkan med en låg kostnad (huvudsakligen personalkostnader); detta förklarar också varför det dåliga resultatet vad samordningsrapporten beträffar inte fick någon negativ inverkan på dess kostnadseffektivitet (som bedömdes som "god"). R&TD var dyrare (2. 000 ECU per involverat litet eller medelstort företag), men med tanke på det antal små och medelstora företag man nått (det ursprungliga målet överskreds) och den höga nivån på de tjänster de erbjöds, bedömdes kostnadseffektiviteten såsom "god". SLUTSATS Att säkerställa att de små och medelstora företagens intressen tas i beaktande i gemenskapens åtgärder och program är inte en målsättning som är enkel att uppfylla; det är ett invecklat område, med en mängd olika aktörer med olika prioriteringar och intressen. Generaldirektorat XXIIIs strategi för att uppfylla målsättningen är bra: de olika åtgärderna har en betydande förstärkningspotential och betydande synergieffekter, och gör prioriteringar. När det gäller realiserandet och uppfyllandet av målsättningen så underpresterar dé olika åtgärderna emellertid. Totalbedömningen för denna målsättning blir därför "nöjaktig". Generaldirektorat XX11 Is engagemang, genom programkonsultation, i tillskapandet och realiserandet av andra generaldirektorats program, är begränsat. Detsamma gäller dess närvaro i övervakningskommittéer. Detta får negativa återverkningar på uppfyllandet av målsättningen; bedömningen blir därför "nöjaktig". Trots att samarbetsrapporten är ett ovärderligt redskap för effektiv samordning så utgör den i själva verket en aktivitetsrapport. Dess totalbedömning blir "dålig". En gemensam definition av små och medelstora företag är en förutsättning för en effektiv samordning av gemenskapens initiativ, och för uppfyllandet av målsättningen att säkerställa att de små och medelstora företagens intressen beaktas i gemenskapens politiker och initiativ. Kommissionens föregående betänkande i detta avseende har lett till en otillräcklig konvergens; generaldirektorat XXIII är medvetet om att en gemensam definition av små och medelstora företag bör utgöra en av dess prioriteringar: som nämndes ovan beror det faktum att en gemensam definition ännu inte antagits inte på bristande ansträngningar från generaldirektorat XXIIIs sida. Det faktum att Arthur Andersen Business Consulting Utvärdering av det fleråriga programmet för att stödja små och medelstora företag - DG XXIII •U, 2 7- mer än två år har gått sedan föregående betänkande, och inledandet av arbetet med den nya definitionen, medför emellertid totalbedömningen "nöjaktig". R&TD fick totalbedömningen "överträffande" på grund av totalkvaliteten och den goda administrationen, antalet berörda små och medelstora företag samt de åtgärder som vidtagits för att säkerställa en uppföljning - absolut nödvändig för ett pilotprograms framgångar på lång sikt. TOTALBEDÖMNING PER ÅTGÄRD • Samordningsrapport • Programkonsultationer • Définition av smi och medelstora foretag • Euromanagement R&TD Dålig Nöjaktig God överträffande Totalprestanda REKOMMENDATIONER Genom att säkerställa att de små och medelstora företagens intressen beaktas i gemenskapens initiativ och politiker kan generaldirektorat XXIII förstärka effekten av sina medel i mycket stor omfattning. Denna målsättning bör därför utgöra en av huvudprioriteringarna för det fleråriga programmet och göras till ett grundläggande mål för generaldirektorat XXIIIs framtida aktiviteter. Generaldirektorat XXIIIs huvudprioritering inom detta område skall vara att få den gemensamma definitionen av små och medelstora företag antagen av kommissionen och medlemsstaterna. Det är det enda sättet att få in alla policymakers på en och samma linje, och att garantera en effektiv samordning mellan olika politiker och program. När definitionen har antagits skall generaldirektorat XXIII slå vakt om att den tillämpas på ett effektivt sätt. För att förbättra funktionaliteten hos programkonsultationema och samordningsrapporten skall ytterligare mänskliga resurser tilldelas. De extra resurserna skall göra det möjligt för generaldirektorat XXIII att intaga en initiativpräglad attityd; att involveras redan vid tillskapandet av olika åtgärder och program inom gemenskapen, och därigenom inte bara säkerställa att dessa finns tillgängliga för de små och medelstora företagen, utan också att de är anpassade till att uppfylla dessas behov. Det skulle också göra det möjligt att på ett effektivt sätt konsultera involvera de organisationer som representerar de små och medelstora företagen, liksom dessas och branschorganisationer. Uppgraderingen av samordningsrapporten från enbart en aktivitetsrapport till en reell samordningsrapport är kopplad till en förändring av programkonsultationerna. Endast ett verkligt och dynamiskt engagemang från generaldirektorat XXIII sida i gemenskapens olika politiker och program kan garantera en verklig samordning - vilket är en förutsättning för en samordningsrapport. Som pilotprogram kan R&TD betraktas som en framgång. För att garantera dess långsiktiga inverkan skall generaldirektorat XXIII fortsätta med en effektiv spridning av vunna erfarenheter till den bredare populationen av små och medelstora företag, till det egna Euro Info Center-nätverket och till de generaldirektorat som är engagerade i R&TD, för att göra dem medvetna om hur de små och medelstora företagen konfronteras med problemen. Arthur Andersen Business Consulting Utvärdering av det fleråriga programmet för att stödja små och medelstora foretag - DG XXIII ^>s"~ ] J 1 ] 1 1 i I I I i -28 KAPITEL VI : UPPMUNTRA SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAG ATT ANPASSA SIG TILL STRUKTURELLA FÖRÄNDRINGAR OCH TILL FÖRÄNDRINGAR FÖRORSAKADE AV DEN INRE MARKNADEN - inklusive småförelag och hantverksföretag, handelsföretag och "Identifiering av de små och medelstora företagens behov, och utvecklandet av projekt, bland annat på basis av pilotprojekt för företag distributionsföretag, ekonomiska föreningar, ömsesidiga företag samt föreningar och stiftelser, liksom även företagsskapare och unga företagare - för att göra det möjligt jör dem att anpassa sig till strukturella förändringar, att Ja en bättre uppfattning av den europeiska dimensionen av deras marknader, och för att dra fördel av de möjligheter den inre marknaden erbjuder, i synnerhet inom områdena standardisering, certifiering och offentliga avtal. " ÅTGÄRDER Det stora spektra av åtgärder som kommissionen initierat, i enlighet med bilagan till rådsbeslutet, kan delas upp i tre grova kategorier: • • • handlingar och åtgärder relaterade till europeiska policyfrågor och politiska frågor: Grön bok om de praktiska arrangemangen för införandet av den gemensamma valutan ("frågor relaterade till ECUn"), offentliga upphandlingsinitiativ, ett pilotprojekt för utbyte av lärlingar mellan unionens ytterområden och Förbundsrepubliken Tyskland. åtgärder, inklusive pilotprojekt, som syftar till att stimulera till ett utbyte av kunskaper och bästa samarbete, tillvägagångssätt mellan gränsöverskridande kontor, REGIE. unionen: Commerce transnationeilt företag 2000, i åtgärder, inklusive pilotprojekt, som syftar till att utveckla metoder och verktyg avsedda att hjälpa företag att bättre bedöma sina positioner inom olika områden: Auto-audit och Euromanagement 'Normalisation". Observera att många av de åtgärder som behandlas under andra målsättningar indirekt bidrar till uppfyllandet av denna målsättning. UTVÄRDERING Uppfattning Kommissionen har valt en inriktning som innefattar såväl specifika åtgärder för att uppfylla de små och , som åtgärder som medelstora företagens behov, inom ramen för slutliga etablerande av den inre marknaden betraktar de små och medelstora företagen ur den inre marknadens bredare aspekt. Alla de utvecklade åtgärderna svarar upp mot målsättningen. I betraktande av den "goda" bedömningen för de enskilda åtgärderna, sedda var för sig, och med hänsyn tagen till målsättningens breda inriktning, blir totalbedömningen för uppfattningen "god". Denna breda inriktning, när det gäller att ta itu med det 'breda problemomfång' som små och medelstora företag som vill växa och internationalisera sig ställs inför, saknar emellertid inte sina avigsidor. Alltför många initiativ har dragits igång utan att ha tilldelats tillräckliga ekonomiska och personella resurser. Eftersom de olika åtgärderna är inriktade på så vitt skilda problem är det också svårt att tillskapa synergieffekter dem emellan. Den "kritiska massan' för de enskilda åtgärderna har ännu inte uppnåtts. Och även om generaldirektorat XXIII försöker kompensera för detta, genom att förstärka sina personella och ekonomiska resurser genom samarbete och samordning med andra generaldirektorat, vid utformandet och realiserandet av pilotprojekt, finns det ingen ersättning för en politik som väljer ut områden för prioriterade insatser. Realiserande Totalbedömningen överensstämmer med bedömningarna "god" och "nöjaktig" för de olika åtgärderna sedda var för sig. för realiserandet av strategin för uppfyllande av målsättningen blir "nöjaktig". Detta I de flesta fall samordnas åtgärderna av externa konsulter, under det att kommissionen övervakar åtgärdernas status genom lämpliga uppföljningsrutiner. De flesta av dessa åtgärder utgör antingen pilotprojekt eller projekt :7 Behovet av vissa åtgärder identifierades vid Avignonkonferensen 1990. Arthur Andersen Business Considtinz, Utvärdering av det fleråriga programmet för att stödja små och medelstora foretag - DG XXIII -u> - 29 som befinner sig i en utvecklingsfas. Pilotprojekt gör det möjligt för generaldirektorat XXIII att testmarknadsföra ett koncept eller en idé, och att hämta in empiriska kunskaper om specifika problem och frågor som företag - och i synnerhet små och medelstora företag - ställs inför på den inre marknaden. Generaldirektorat XXIII försöker sedan förstärka pilotprojektet, exempelvis genom att sprida ut de vunna erfarenheterna till ett större omfång företag (och i synnerhet små och medelstora företag), via publikationer eller 'utbyte av bästa tillvägagångssätt'. Många åtgärder befinner sig ännu i ett realiseringsskede: exempelvis gränsöverskridande kontor, transnationeilt samarbete, offentlig upphandling, frågor med avseende på ECUn och REGIE, samt Commerce 2000 i viss utsträckning. från lärlingar gemenskapens "Tidsfaktorn" ligger till grund för de lägre realiseringsbedömningama för flera av åtgärderna. Pilotprojektet för att erbjuda i Förbundsrepubliken Tyskland har exempelvis blivit i hög grad lidande av orealistiska tidplaner i början av projektet, vilket nu utgör huvudorsaken till åtgärdens dåliga resultat. Vad Commerce 2000 beträffar så har slutsatserna av de första faserna av 11 pilotprojekt just publicerats i större skala, vilket sker mer än ett år efter avslutandet av den första fasen. Urvalsprocessen för den andra omgången pilotprojekt var mycket långsam och tidsödande. Autorevideringen upplevde motsvarande förseningar: utarbetandet av manualen inleddes 1992, men alltför mycket tid gick förlorad för konsultationer och översättningar. treårigt utbildnings/yrkesarbetsprogram ytterområden ett Uppfyllande av målsättning (Kvantitativ och kvalitativ inverkan) En del av pilotprojekten är för nya för att ha hunnit få någon inverkan: transnationeilt samarbete och gränsöverskridande kontor befinner sig exempelvis ännu i realiseringsskedet. Andra åtgärder befinner sig ännu i realiseringsskedet, vilket gör det för tidigt att bedöma deras verkan: grönboken om ECUn bestämmer exempelvis tidsgränsen för feedback från branschorganisationer av olika slag,. till december 1995, samtidigt som det ännu återstår att påbörja distributionen av autorevideringshandboken (vilken sker inom en nära framtid); åtgärden offentlig upphandling befinner sig också den ännu i realiseringsskedet. Tanken bakom de flesta (pilot)projekten är inte att nå ut till så många företag som möjligt direkt, utan snarare att förstärka de kunskaper och erfarenheter som vunnits i de olika (pilot)projekten, med hjälp av uppföljning på en lämplig nivå och därpå följande spridning av de vunna erfarenheterna under de följande åren. Beroende på den aktuella genomslagskraften skall därför en multipel av de direkt berörda företagen dra nytta av de olika projekten. i ett realiseringsskede; följaktligen har Som framgått ovan befinner sig de flesta åtgärderna ännu uppföljningsåtgärder ännu inte vidtagits. Ett exempel på ett fall där uppföljningsåtgärder har vidtagits är Euromanagement 'Normalisering': en av målsättningarna för åtgärden var att kartlägga de problem små och medelstora företag hade inom områdena standardisering, certifiering, kvalitet och säkerhet, samt - som uppföljande åtgärd - att öka de små och medelstora företagens sin marknadsföringskampanj 1995 åt temat 'normalisering', samt att stödja tillskapandet av NORMAPME, en ideell organisation inom olika europeiska normaliseringsorgan. standardiseringsprocessen: generaldirektorat XXIII beslöt för att försvara de små och medelstora företagens inflytande på intressen ägna att För REGIE (som ännu är statt under utveckling) bedömdes den inverkan som hitintills uppnåtts inom den europeiska ekonomiska intressegrupperingen (EEIG) vara "nöjaktig": trots att EEIGs svarsfrekvens var låg visade de yrkesutövare som var involverade i EEIG ett betydande intresse för projektet. Ingen totalbedömning avges för uppfyllandet av åtgärden, på grund av det faktum att ingen utvärdering av inverkan kunde göras för mer än hälften av åtgärderna. Kostnadseffektivitet Kostnadseffektiviteten hos pilotprojektet för att erbjuda lärlingar från gemenskapens ytterområden ett treårigt utbildnings/yrkesarbetesprogram i Förbundsrepubliken Tyskland bedömdes såsom "dålig", på grund av det faktum att otillräckliga förstärkningsmekanismer tillämpades. För de övriga åtgärderna avges ingen kostnadseffektivitetsbedömning, eftersom de ännu befinner sig i ett realiseringsskede, eller är för nya för att ha hunnit få någon verklig inverkan. Därför avges ingen total kostnadseffektivitetsbedömning för strategin för uppfyllande av målsättningen. Arthur Andersen Business Consulting Utvärdering av det fleråriga programmet för att stödja små och medelstora företag - DG XXIII >? - 30 SLUTSATS Som framgått ovan har endast ett fåtal av åtgärderna nått ett skede där de kan ha någon inverkan på, och bidraga till, ett effektivt uppfyllande av målsättningen. Eftersom de flesta åtgärderna emellertid bedömts såsom "goda", vad avser uppfattning, och "nöjaktiga", vad avser realiserande, har emellertid grunden lagts för uppnåendet av användbara och praktiska resultat under de kommande åren, förutsatt att en del svagheter åtgärdas. Många åtgärderoch pilotprojekt lider i detta skede brist på personella och ekonomiska resurser, och tar mycket längre tid än vad som ursprungligen planerades. Detta kommer utöver det faktum att de olika projekten har ett relativt begränsat antal synergier, eftersom de försöker omfatta alla frågor av betydelse för små och medelstora företag samtidigt. Den verkliga inverkan de flesta av dessa åtgärder har beror på deras uppföljningsåtgärder, vilka bör förstärka slutsatserna och de vunna erfarenheterna genom en bred spridning. 1 betraktande av problemet med personalresurserna kommer de nödvändiga uppföljningsåtgärderna emellertid troligen också att bli föremål för allvarliga förseningar. TOTALBEDÖMNING PER ÅTGÄRD • Frågor relaterade tiU ECUn • AutorevirJenng REGIE Commerce 2000 Offentlig upphandling • Utbildningsproiekt i Folkrepubliken Tyskland • EM-normalisering' • Transnationeilt samarbete Gransöverskridande kontor Dålig Nöjaktig God överträffande Totalprestanda J2 w (A C OJ •o :«5 O» < REKOMMENDATIONER Generaldirektorat XXIII bör fortsätta med sin 'laboratoriemetod' - att arbeta genom pilotprojekt. Pilotprojekt gör det möjligt för generaldirektorat XXIII att 'prova genom att göra', ett befogat och förnuftigt sätt att utvärdera nya idéer på, utan att lägga ut stora belopp. De gör det också möjligt för generaldirektorat XXIII att hålla nära nog direkt kontakt med de små och medelstora företagen, och att förstå deras bekymmer. Pilotprojektens slutgiltiga inverkan ligger emellertid i en bred spridning av slutsatserna av dem. I detta avseende bör generaldirektorat XXIII säkerställa att man i tidigast möjliga skede identifierar de olika förstärkningsmekanismer som kan användas i detta syfte. Generaldirektorat XXIII har en central position i det paneuropeiska företagspolitik fältet, speciellt vad avser små och medelstora företag. Man bör förstärka sin roll som ledande 'underlättare och pådrivare' gentemot alla de olika plattformarna och representerande unionens branschorganisationer, nationella myndigheter,. ), för att dela på erfarenheter, information och bästa tillvägagångssätt. Detta kommer att få mycket stora förstärkningseffekter och kommer att hjälpa företag, och i synnerhet små och medelstora företag, att anpassa sig till de strukturella förändringar den inre marknaden innebär. lbretagsnätverk, organisationer europeiska (den I betraktande av de begränsade resurser som står till buds, såväl personella som ekonomiska, bör generaldirektorat XXIII ställa upp prioriteringar inom områden där åtgärder skall vidtagas. Detta kommer också att möjliggöra en bättre samordning av vissa av pilotprojekten. Tidsfördröjningen mellan de olika faserna i projekt, och mellan pilotprojekt och deras uppföljning, bör reduceras. Detta kan enbart förbättra de olika åtgärdernas inverkan. Arthur Andersen Business Consulting Utvärdering av det fleråriga programmet för att stödja små och medelstora företag - DG XXIII si KAPITEL VII : FRÄMJANDE AV ETT BÄTTRE EKONOMISKT KLIMAT FÖR FÖRETAG "Överväga möjligheter att underlätta för små och medelstora företag att få tillgång till krediter och garantier, inklusive system för ömsesidiga garantier och riskkapital; utvärdering av möjligheten och genomförbarheten att utveckla en sekundär marknad; underlätta de små och medelstora företagens tillgång till de ekonomiska instrument gemenskapen tillhandahåller, utan inblandning av finansieringsföretag". Väd utvärderingsstudien beträffar har vi ansett målsättningen vara att avlägsna marknadsineffektiviteter och göra gemenskapens finansiella instrument mer tillförlitliga för små och medelstora företag. ÅTGÄRDER Rekommendationen av den 12 maj 1995 avseende betalningsperioder vid kommersiella transaktioner ("Dröjsmål med betalningar") Kommissionens betänkande av den 10 november 1993 avseende de ekonomiska problem små och medelstora företag ställs inför (Betänkande") Programkonsultationer" System för ömsesidiga garantier ("MGS") Rundabordssamtal med bankirer ("Rundabord") Factoring Äganderättsförbehåll Pilotprogram för startkapital ("Startkapital") EASD/EASDAQ För att uppfylla målsättningen tillämpades olika tillvägagångssätt: lagstiftnings (exempelvis dröjsmål med betalningar, factoring, äganderättsförbehåll, programkonsultationer), utbyte av bästa tillvägagångssätt (system för ömsesidig garanti, rundabord), ekonomiskt stöd (EASD/EASDAQ) samt pilotprojekt (Startkapital). UTVÄRDERING Uppfattning Sammantagna är de olika åtgärderna avsedda att täcka målsättningen generellt; såväl offentliga myndigheter (d. v. s. medlemsstaterna och kommissionen) som ekonomiska mellanhänder inom olika kategorier (exempelvis banker, tillhandahållare av riskkapital, börsmäklare, garantisystemoperatörer) involveras. Å ena sidan gjorde det första rundabordssamtalet och betänkandet upp en förteckning över de olika problemen med avseende på de små och medelstora företagens ekonomiska klimat, och förslog möjliga lösningar. Å andra sidan genomfördes specifika åtgärder för att uppfylla de olika aspekter som anförts i bilagan till rådsbeslutet: • • • System för ömsesidig garanti och riskkapitalaktiviteter ("Startkapital") främjades. Genomförbarhetsstudier genomfördes med avseende på utvecklandet av sekundärmarknader; utöver dessa studier stödde generaldirektorat XXIII ekonomiskt tillskapandet av Association of European Securities Dealers (EASD), som skall hjälpa till att upprätta EASDAQ-kapitalmarknaden. Den andra rundabordskonferensen överväger konkreta sätt att underlätta för små och medelstora företag att få tillgång till krediter; om de tas upp aktivt kommer "factoring" och "äganderättsförbehåll" också att ägna sig åt denna aspekt. :H Generaldirektorat XXIIIs roll i utarbetandet av finansiella gemenskapsinstrument, genom programkonsultationer, är mycket begränsad De är heller inte särskilt anknutna till det fleråriga programmet som sådant; de utgör emellertid ett nyckelelement vad gäller att underlätta för de små och medelstora företagen att få tillgång till gemenskapens finansiella instrument, och därmed till att uppfylla målsättningarna för det fleråriga programmet. "" Dessa åtgärder kommer att startas fullständigt under nästa fleråriga program Arthur Andersen Business Consulting Utvärdering av det fleråriga programmet för att stödja små och medelstora företag - DG XXIII r 1 J I ] J 1 ] 1 I 1 I I I I • • Genom programkonsultationer och rundabordskonferensen tar generaldirektorat XXIII upp problemet med de små och medelstora företagens tillgång till gemenskapens finansiella instrument. Dröjsmål med betalningar söker förbättra det juridiska ramverket. För att målsättningen skall kunna uppfyllas är det en förutsättning att man vid tillskapandet av de olika åtgärderna förstärkningsmekanismer, och inkorporerar in dessa. Samtliga de identifierar ett maximalt antal potentiella åtgärder som redovisas ovan har lyckats med detta. Fyra olika typer av förstärkningsmekanismer har identifierats: • • • • Arbete via lagstiftningsåtgärder: dessa kombinerar en bred inverkan (hela populationen av små och medelstora företag) med en begränsad kostnad (utarbetandet av den aktuella lagen). Dröjsmål med betalningar, factoring, äganderättsförbehåll och programkonsultationer hamnar i denna kategori. Arbete via nätverk och partner: European Mutual Guarantee Association (EMGA - system för ömsesidig garanti), de medverkande bankerna (rundabordskonferensen), de organisationer som representerar små och medelstora viktiga förstärkningsmekanismer samt för generaldirektorat XXIII i dess arbete för art förverkliga målsättningen. (dröjsmål med betalningar) (EASDAQ) företag EASD utgör Arbete via andra - mäktigare - institutioner och avdelningar: genom programkonsultationer försöker generaldirektorat XXIII styra gemenskapens finansiella instrument mot de små och medelstora företagen. Förstärkning av de ekonomiska resurserna: vad startkapital beträffar förstärkte generaldirektorat XXIII sina ekonomiska resurser genom att påverka fondernas driftskostnader, vars kapital kom från regionala investerare. Detta leder till en betydligt större startkapitalfond, genom samarbete med den allmänna/privata sektorn, än vad generaldirektorat XXIII hade kunnat tillskapa på egen hand. Synergieffekter föreligger mellan de olika åtgärderna. Exempel på detta utgör den första rundabordskonferensen, som hjälpte dröjsmål med betalningar, samt hur man underlättar för små och medelstora företag att få tillgång till gemenskapens finansiella instrument. Genom programkonsultationer har pilotprojekt för startkapital och system för ömsesidig garanti erhållit finansiering via gemenskapens finansiella instrument. I betraktande av de "goda" bedömningarna för de olika åtgärderna för uppfattning, sedda var för sig, och med hänsyn förstärkningsmekanismerna och utvecklingspotentialen blir totalbedömningen för strategin för uppfyllande av målsättningen "god". tagen till den generella inriktningen , Realisering Totalbedömningen bedömningarna för de olika åtgärderna sedda var för sig. för realiseringen av de olika åtgärderna är "nöjaktig". Detta överensstämmer med Det finns en gemensam nämnare för den lägre realiseringsbedömningen för de flesta åtgärderna, generaldirektorat XXIII försöker åstadkomma alltför mycket på en gång, vilket har en negativ inverkan på realiseringen. Factoring och äganderättsförbehåll kommer exempelvis att startas fullständigt under nästa fleråriga program; det finns så många olika gemenskapsprogram, som alla leder till en massa förfrågningar om konsultationer mellan branscher - med bilagda dokument på alla unionens språk - och möten med övervakningskommittéer, att de blir övermäktiga för de ansvariga tjänstemännen. Det förelåg vissa brister i det sätt det första rundabordssamtalet anordnades på. En realiseringsbrist för startkapital är att fonderna är för små för att återbetala driftskostnaderna (särskilt efter den femårsperiod efter vilken generaldirektorat XXIIIs finansiering kommer att upphöra). Andra åtgärder realiserades väl, som exempelvis systemen för ömsesidig garanti, EASD/EASDAQ och dröjsmål med betalningar. Uppfyllande av målsättning (Kvantitativ och kvalitativ inverkan) I betraktande av bedömningen "god" för de olika åtgärderna, med avseende på kvantitativ och kvalitativ inverkan, sedda var tor sig, och med hänsyn tagen till synergi- och förstärkningseffekterna, blir totalbedömningen för uppfyllande av målsättningen "god". För flera av åtgärderna är det för tidigt att utvärdera deras inverkan: äganderättsförbehåll och factoring befinner sig ännu i ett uppstartskede; medlemsstaterna har fram till den 31 december 1997 på sig att rapportera om uppföljningen till dröjsmål med betalningar (som stammar från 1995) - de första framstegsrapporterna lovade gott i detta avseende. Arthur Andersen Business Consulting Utvärdering av det fleråriga programmet för att stödja små och medelstora företag - DG XXIII I-, c- I 1 ] I ! ] J I ] I I 33 (pilotprojekt, European Mutual Guarantee Associations, nätverk, De största insatserna hitintills har gjorts vad gäller eliminering av marknadsineffektiviteter, d. v. s. system för ömsesidig garanti förbättring av lagstiftningsramen, startkapital (attraherande av privat finansiering, skapade arbetstillfällen), EASD/EASDAQ (nätverk, ett europeiskt **NASDAQ) samt rundabordskonferensen (medvetandegörandefunktion). Detta vinner i betydelse om man tar hänsyn till att de finansiella marknaderna utgör den viktigaste externa finansieringskällan för de små och medelstora företagen i den europeiska ekonomin. Vad beträffar bättre tillgång för de små och medelstora företagen till gemenskapens finansiella instrument, genom programkonsultationer, så är det mycket svårt att mäta inverkan på den nivå där finansieringen av de små och medelstora företagen verkligen sker. Alltför många parter är helt enkelt inblandade, och hitintills är generaldirektorat XXIIIs roll i tillskapandet och realiserandet av instrumenten mycket begränsad. Denna inverkan mättes därför istället form av den betydelse generaldirektorat XXIII hade för andra berörda generaldirektorat; denna inverkan bedömdes som nöjaktig. Den första rundabordskonferensen spelade också en viktig roll i detta avseende, genom att öka medvetenheten hos andra generaldirektorat och Euro Info Centers om de problem de små och medelstora företagen konfronteras med. Inrikmingen låg emellertid kvar på en hög nivå; det förekom inga konkreta åtgärder. På grund av denna högnivåinriktning var dess inverkan huvudsakligen av kvalitetsmässig art; totalbedömningen blev därför "nöjaktig". Kostnadseffektivitet I betraktande av den förstärkningseffekt som erhålls genom de olika typerna av förstärkningsmekanismer bedömdes kostnadseffektiviteten som "överträffande": för lagstiftningsåtgärderna är kostnaderna begränsade till personalkostnader; generaldirektorat XXIIIs ekonomiska resurser förstärktes i hög grad i startkapitalprojektet; pilotprojektets slutgiltiga kostnadseffektivitet kommer att bero på i vilken grad förskotteringarna återbetalas. På basis av de prestandaindikatorer som tagits fram av University of Warwick, i en mellanutvärderingsrapport, varierar lönsamheten beroende på återbetalningsscenariot: vid en 70%-ig återbetalning uppgår kostnaden per skapat arbetstillfälle till 1. 260 ECU; vid en 50%-ig återbetalning kommer kostnaden per arbetstillfälle att uppgå till 2. 086 ECU. För de högteknologiska kapitalfonderna blir dessa siffror ännu bättre. Arbete via nätverk och partners (EASD/EMGA/rundabordskonferensen) medverkar till att förstärka generaldirektorat XXIIIs personella och ekonomiska resurser. SLUTSATS Att skapa en bättre ekonomisk miljö för en population av små och medelstora företag på 1,5 miljoner, i 15 medlemsstater, med olika reala marknadssituationer och marknadsbehov, är inte en målsättning som man uppfyller inom loppet av ett fleråriga program. Det utgör i sig en långtidsprocess, generaldirektorat XXIIIs ansträngningar hitintills, för att främja ett bättre ekonomiskt klimat för företag, får totalbedömningen "god". Generaldirektorat XXIIIs strategi för att uppfylla målsättningen är välgrundad: målsättningen är ambitiös, men de olika åtgärder som genomfördes genererade en ansenlig förstärkningspotential och ansenliga synergieffekter. Det faktum att generaldirektorat XXIII försöker eliminera marknadsineffektiviteter (rundabordskonferensen, system för ömsesidig garanti, startkapital, **EASDAQ) är av allra största betydelse. Eftersom finansmarknaderna utgör de viktigaste externa finansiärerna för de små och medelstora företagen kommer varje förbättring med all säkerhet att få stor inverkan. Arthur Andersen Business Consulting Utvärdering av det fleråriga programmet för att stödja små och medelstora företag - DG XXIII hl 33 Anordna rundabordskonferenser för var och en av de olika parter och yrkesgrupper som är involverade i finansieringen av små och medelstora företag: exempelvis riskkapitalfinansiärer, börsmäklare, revisorer, banker inom den offentliga sektorn,. Skapa en kommitté för förbättring av den ekonomiska miljön, som utformas med kommittén för förbättring och förenkling av företagsklimatet som förebild: kommittén skulle studera vilka åtgärder (inklusive beskattning) som kan vidtagas på medlemsstaternas nivå, för att förbättra de små och medelstora företagens ekonomiska klimat. I ] I I ] 1 Arthur Andersen Business Consulting Utvärdering av det fleråriga programmet för att stödja små och medelstora företag - DG XXIII hl 36- KAPITEL VIII : BEFRÄMJANDE AV EN BÄTTRE UPPFÖLJNING AV FÖRETAGS EKONOMISKA UTVECKLING "Befrämjande av en bättre uppföljning avföretags ekonomiska utveckling, som en del av dynamiken i ett effektivt realiserande av den inre marknaden. Europeiska observationssystemet för små och medelstora företag, förbättrad statistik om små och medelstora företag, utan att öka företagens bördor" ÅTGÄRDER • • • • • Affärstjänster i Europa ("Affärstjänstestatistik") Företag i Europa ("Företagsstatistik") CMA-statistik30 Europeiska observationssystemet för små och medelstora företag Berlinkonferensen (1994) UTVÄRDERING Uppfattning I betraktande av den sunda inrikmingen och de möjliga förstärkningseffekterna blir totalbedömningen för "befrämjande av en bättre uppföljning av företagens ekonomiska utveckling" "god". Detta står i överensstämmelse med bedömningarna för åtgärderna sedda var för sig. De olika åtgärderna utgör ytterligare insatser med avseende på den målsättning som lades fram i bilagan till rådsbeslutet: alla områden och branscher omfattas av de olika publikationerna och evenemangen. olika publikationerna (Affärstjänstestatistik, och Europeiska De observationssystemet för små och medelstora företag) utgör ett svar på det uttryckliga informationsbehovet hos policymakers, eftersom inga jämförbara datasammanställningar finns på den europeiska nivån. Detta gäller i synnerhet för Europeiska observationssystemet för små och medelstora företag: åtgärden motsvarar direkt den målsättning som skisseras i bilagan: policymakers betraktar Europeiska observationssystemet för små och medelstora företag som ett unikt referensdokument, som tar upp alla olika aspekter relaterade till små och medelstora företag. företagsstatistik, CMA-statistik För att undvika att belasta företagen med frågeformulär och marknadsundersökningar definierade och realiserade generaldirektorat XXIII en tydlig strategi, som gick ut på att i mesta möjliga måna använda sig av statistiska data som redan fanns tillgängliga på en nationell nivå. De data som samlades in kommer i allmänhet från nationella statistiska myndigheter och/eller branschorganisationer eller andra organisationer, eller också samlades de in med hjälp av pilotundersökningar som genomfördes på frivillig basis. Berlinkonferensen (1994) är ett bra exempel på hur generaldirektorat XXIII skaffar sig direkt feedback om de olika problem som företagen konfronteras med ute på fältet. Genom att utbyta och debattera åsikter om olika huvudaktörer på fältet, inklusive nationella policymakers, inom hantverks- och småföretagssektorn, bidrog konferensen till att identifiera i vilken utsträckning åtgärder erfordras på den europeiska nivån. En del av de framlagda förslagen har redan följts upp med åtgärder eller pilotprojekt. Vad CMA-statistiken beträffar uppkommer frågan huruvida den skall prioriteras av generaldirektorat XXIII, inom ramen för det fleråriga programmet, eller inte. Inga synergier identifierades mellan de olika åtgärderna, eftersom de omfattar olika aktivitetsområden och därför inte är jämförbara. För så gott som samtliga de åtgärder som redovisats ovan lyckades generaldirektorat XXIII med att identifiera olika typer av förstärkningsmekanismer: • Samarbeten med specialiserade institutioner/organisationer för statistisk undersökning och förstärkning av ekonomiska resurser. Exempelvis så utgör de olika publikationerna, med undantag för "Europeiska 3" CMA står för ekonomiska föreningar, ömsesidiga företag och föreningar. Arthur Andersen Business Consulting Utvärdering av det fleråriga programmet för att stödja små och medelstora företag - DG XXIII M 1 ] ] 1 ] I 1 ] I I I I 37- observationssystemet för små och medelstora företag", samproduktioner mellan generaldirektorat XXIII och EUROSTAT. • Berlinkonferensen gav generaldirektorat XXIII möjlighet att identifiera områden för prioriterade insatser, tack vare indata från policymakers från branschorganisationer inom hantverks- och småforetagssektom. Realiserande Totalbedömningen för realiserandet av de olika åtgärderna blir "nöjaktig". Detta står i överensstämmelse med bedömningarna för åtgärderna sedda var för sig. Realiserandet av de olika åtgärderna har i allmänhet varit väl förberett och uppföljt. Generaldirektorat XXIIIs roll varierar från att medverka vid definierandet, tillsammans med EUROSTAT, av den typ av information de olika publikationerna skall innehålla, och till upprättandet av en arbetsgrupp och av en detaljerad uppslagsbok över de förslag som lades fram av deltagarna i Berlinkonferensen. Det gemensamma elementet bakom de lägre bedömningarna för realiserandet är att vissa publikationer är ofullständiga och inte tillräckligt noggranna. Detta beror på den ofta dåliga kvaliteten på de data som finns tillgängliga vid nationella organisationer, eller på den låga svarsfrekvensen i de pilotundersökningar där dessa data samlades in (exempelvis "Business Services in Europe", "CMA Statistics"). Vid den tidpunkt när tidskriften ges ut betraktas de data den innehåller dessutom många gånger redan som föråldrade av dess potentiella användare. Vad beträffar Europeiska observationssystemet för små och medelstora företag har olika forskningsinsitut för små och medelstora företag runt om i Europa utnyttjats i stor utsträckning - vilket har kommit att medföra en nätverkseffekt mellan de olika instituten. Europeiska observationssystemet för små och medelstora företag har en utpräglat akademisk grundton, men utgör enligt vissa av de svarande ett inte särskilt praktiskt dokument för sin målgrupp av policymakers: dess format är opraktiskt och all ingående information är inte alltid direkt användbar eller uttolkbar. i nätverket har vissa pragmatiska I betraktande av frånvaron av dimensioner inte övervägts i tillräcklig utsträckning. 'icke-forskningsorgan' Uppfyllande av målsättning (Kvalitativ och kvantitativ inverkan) Totalbedömningen för uppfyllande av målsättningen är "nöjaktig". Flera åtgärder befinner sig ännu i ett utvecklingsskede: detta gäller CMA-statistiken och Berlinkonferensen. Även om det ännu är för tidigt att bedöma deras inverkan totalt sett så kan man antaga att de kan och kommer att ha en större inverkan när de uppnått mognad. De största framgångarna för de olika åtgärderna är relaterade till upprättandet av en bättre och mer heltäckande bild av de små och medelstora företagens situation, och till analysering av inverkan på den inre marknaden och på de små och medelstora företagen. Statistiken fyller otvivelaktigt ett tomrum, eftersom det inte finns några jämförbara publikationer på den europeiska nivån. Dessutom förser den företagspolicymakers på den nationella och europeiska nivån med ett användbart verktyg för identifiering av de rätta elementen i företagspoliken. Vad avser Europeiska observationssystemet för små och medelstora företag har marknadsundersökningarna och intervjuerna visat att tjänstemännen fäster en relativt stor vikt vid publikationen, vilket bekräftar den nytta de har av den. Berlinkonferensen ledde till en kort förteckning över åtgärder att vidtaga; den erforderliga uppföljningen genomförs också. Dess inverkan bedömdes därför som "god". Tyvärr bedömdes inverkan som "nöjaktig" för de andra åtgärderna, eftersom de hämmades av vissa brister. Deras inverkan blev lidande av en uppfattad ofullständighet och en svag distributionspolicy: målgruppen för de flesta publikationerna är i allmänhet dåligt definierad och otillräckligt realiserad. Policymakers på den europeiska nivån har i allmänhet nåtts på ett tillfredsställande sätt, under det att de på medlemsstatsnivån, och andra personer som har inflytande på den miljö de små och medelstora företagen verkar i, nås i mycket sämre utsträckning. Kostnadseffektivitet Samtliga publikationer har en ineffektiv distributionspolicy, som hämmar den möjliga åtgärderna kunde ha, och som därmed reducerar deras kostnadseffektivitet. inverkan de olika Vad Berlinkonferensen beträffar var den genomsnittliga kostnaden per deltagare acceptabel, i betraktande av åtgärdens goda kvalitativa och kvantitativa inverkan. Arthur Andersen Business Consulting Utvärdering av det fleråriga programmet för att stödja små och medelstora företag - DG XXIII ] 1 1 ] ] I ] 1 I I h^ - 3 8- SLUTSATS Kommissionens strategi för att uppfylla målsättningen med bättre uppföljning av företagens ekonomiska utveckling är "nöjaktig". Den utnyttjar många förstärkningsmekanismer genom att använda sig av befintlig information på en nationell nivå och till följd av samfinansieringen. Generaldirektorat XXIIIs tillförda värde inom detta aktivitetsområde består i sammanställandet av en omfattande och unik informationskälla om företagens utveckling inom de olika medlemsstaterna i den Europeiska Unionen. Dess roll inom detta område tycks vara helt berättigad, eftersom det inte föreligger någon jämförbar sammanställning eller information på den europeiska nivån. De olika publikationerna förser policymakers med en mängd information som kan hjälpa dem att definiera de lämpliga strategierna. Viss oro uppstod med avseende på det antal exemplar som distribuerades och det antal policymakers som slutligen nåddes. En förbättrad distributionspolicy som syftar till att mer effektivt nå nationella tjänstemän bör övervägas, eftersom en sådan kan öka de olika publikationernas inverkan i hög grad. Framtagningen av kvantitativ information om små och medelstora företag utgör en viktig uppgift. Men de olika roller som generaldirektorat XXIII, EUROSTAT och myndigheter på nationell och internationell nivå spelar, vad gäller insamlandet och sammanställandet av informationen, förefaller inte vara optimala. Målsättningen att inte öka företagens administrativa börda har uppfyllts, och en likartad policy bör vidhållas i framtiden. Berlinkonferensen möjliggjorde en identifiering av problemen ute på fältet, genom direkta konsultationer med experter på fältet, och bidrog därmed till att de rätta åtgärderna vidtogs. TOTALBEDÖMNING PER ÅTGÄRD • Afflrsserwcestatistik ForetagsstatoUk Europeiska Observatenssytemet for sma och medelstora torelag • CMA statistik • Berlinkonferensen Dålig Nöjaktig God överträffande Totalprestanda REKOMMENDATIONER För att förbättra de olika åtgärdernas effektivitet kan följande rekommendationer göras: • • • • Att lägga tonvikten vid kvaliteten på de data som tas med i publikationerna utgör en topprioritering: generaldirektorat XXIII skall försöka åstadkomma detta genom att uppmuntra de nationella (statistiska) organisationerna att samla in data som är såväl korrekta som aktuella. En tydlig definition av målgrupperna för de olika publikationerna på den europeiska nivån och medlemsstatsnivån, följt av realiserandet av en fokuserad distributionspolicy. Genomförbarhetsstudier bör genomföras informationsteknologier (CD-ROM, on-line-databaser med förfrågningsprogramvara, ingående data mer användarvänliga och åtkomliga. för att möjliggöra en än bättre integrering av nya. ), för att göra Vad beträffar Europeiska observationssystemet för små och medelstora toretag skulle en integrering av en del icke-akademiska organisationer i nätverket kunna bidraga till att skapa en mer ändamålsenlig inställning gentemot små och medelstora företag. För att komma ifrån problemet med dess tunga format skulle därutöver en publikation per tema eller område kunna övervägas eller, helst, ett CD-ROM-format med förfrågningsprogramvara. Detta argument gäller även för publikationen Enterprises in Europe; • I betraktande av dess framgångar vad gäller att tillskapa närmare kontakt med faltet, och feedback från det, bör man fortsätta att genomföra sådana evenemang som Berlinkonferensen; uppföljningsåtgärder måste Arthur Andersen Business Consulting Utvärdering av det fleråriga programmet för att stödja små och medelstora företag - DG XXIII h") -39 emellertid sättas in snabbare (det tog ett år när det gällde Berlinkonferensen). Tanken på en konferens kan också övervägas för andra viktiga grupper av små och medelstora företag. Arthur Andersen Business Consulting Utvärdering av det fleråriga programmet för att stödja små och medelstora företag - DG XXIII L, L -40- SLUTSATSER Vilken blir totalbedömningen med avseende på uppfyllandet av de målsättningar för det fleråriga programmet som lades fram i rådsbeslutet av den 14 juni 1993? I tabellen nedan redovisas bedömningen per målsättning för vart och ett av kriterierna, samt antalet åtgärder. VÄRDERING PER KRITERIUM ANTAL ÅTGÄRDER GENERALDIREKTORAT 23 MÅLSÄTTNING Administrativt & runciskt klimat Bättre Mgång till gemenskapsinformation för foretag Förbättring av nätverket för sökande efter samarbetspartner Direkt kontakt mellan företag - underleverantörer Säkerställande av att de små och medelstora företagens intressan beaktas i olika gemenskapsinitiativ ocrv pdrbker Uppmuntran av små och medelstora företag att anpassa sig efter strukturella förändringar och ändrigar föranledda av den inre marknaden Befrarmande av ett battre ekonomist klimat för företag Befrämjande av bättre uppföljning av företags ekonomiska utveckling Utvärdering och utveckling av företagspolitik G G G G G N N N N N G N G G - N N - N N D G ö N G G N G - G N - - Ö ET - 2 5 2 1 1 13 1 2 4 2 1 5 3 3 1 1 4 1 Bedömningarna har följande innebörder: "Ö" står för "Överträffande", "G" för "God", "N" för "Nöjaktig", "D" för "Dålig" och "ET' för "Ej tillämplig". Den sista målsättningen, d. v. s. "Utvärdering och utveckling av företagspolicy", har inte utvärderats eftersom den avser den utvärdering som skall göras av en utomstående expert, d. v. s. föreliggande rapport. Ovanstående tabell skall tolkas på följande sätt: 1. Uppfattningen av de olika åtgärderna är "god", eftersom de motsvarar målsättningarna i rådsbeslutet: i de flesta fall omfattas målsättningarnas olika aspekter; synergier mellan åtgärder har identifierats i viss utsträckning (exempelvis mellan Euro Info Centers R&TD-grupp (Research & Technological Development) och Euromanagements R&TD-program, förmedlare i BC-NET-, BRE- och Euro Info Center-nätverken som medverkar i en tredjedel av Europartenership/Interprise-evenemangen,. ), även om det fortfarande finns utrymme för förbättringar. De budgetar som avsatts för nätverksrelaterade åtgärder (Euro Info Centers, BC- NET, BRE, Enterprise,. ) tycks vara mycket viktiga jämfört med andra åtgärder (t. ex. pilotprojekt). Man kan ställa sig frågan huruvida åtgärderna har prioriterats i tillräcklig utsträckning. 2. Realiserandet av målsättningen är "nöjaktig". För de flesta av åtgärderna gäller att de starkaste momenten i realiserande består i följande: - Växelverkan med målmiljön var tillräcklig; Arthur Andersen Business Consulting Utvärdering av det fleråriga programmet för att stödja små och medelstora företag - DG XXIII O 1 ] ] 1 I 1 -41 Särskilt för pilotprojekt, och åtgärder tillvägagångssätt utvecklats; Tillämpliga förstärkningsmekanismer har identifierats och tillämpats. i uppstart- och utvecklingsfaserna, har ett strukturerat De viktigaste svagheterna vid realiserandet av åtgärderna kan delas in i en strategisk och en operativ grupp: Strategisk: S Otillräcklig "kundinriktning", d. v. s. otillräcklig identifiering av målkunden för varje åtgärd (detta gäller särskilt för Euro Info Centers, statistik, information & publicering m. fl. ); S Otillräckligt identifierande och utnyttjande av synergi- och integreringspotentialer mellan alla företagsrelaterade gemenskapsnätverk; •S Med avseende på mogna åtgärder: otillräcklig miljöanpassning på kontinuerlig basis. Operativ: S Otillräckligt med för art möjliggöra ledningsinformation finjustering eller ändring av realiseringsinriktning för de olika åtgärderna; S Begränsande och långsam beslutsprocess inom det fleråriga programmet; S Otillräcklig uppföljning och förseningar i realiserandet av de olika åtgärderna. 3. Uppfyllandet av de olika målsättningarna är "nöjaktigt", med undantag för de målsättningar som omfattar underleverantörsåtgärder, och de som har avseende på befrämjandet av en bättre ekonomisk miljö för de små och medelstora företagen. Med avseende på de två sistnämnda blir bedömningen "god". Bedömningarna avseende uppfyllande är nära relaterade till realiserandet av de olika åtgärderna. Den total kvalitets- och kvantitetsmässiga inverkan ökade under det fleråriga programmet. Vi tror emellertid att en mer betydande ökning kunde ha åstadkommits. 4. Vad kostnadseffektiviteten beträffar är bedömningarna i allmänhet bättre, och varierar från "god" till "överträffande". De bättre bedömningarna för kostnadseffektivitet, jämfört med dem för uppfyllande av målsättningarna, kan förklaras på följande sätt: Utvärderingen gjordes i ljuset av de begränsade operativa resurser som tilldelats det fleråriga programmet. Dessa begränsade resurser hämmar i viss utsträckning en optimal kvantitativ och kvalitativ inverkan, men däremot inte kostnadseffektiviteten; Förstärkningsmekanismer som, även om de var värdefulla i sig, inte i tillräcklig utsträckning kunde bidraga till en markant kvantitetsmässig inverkan på den totala populationen av små och medelstora företag. - Bedömningen "nöjaktig" jämförelse med kostnadseffektiviteten, att en obalans föreligger mellan de breda och ambitiösa målsättningarna å den ena sidan, och de begränsade resurserna å den andra. indikerar, vid en av målsättningar för uppfyllandet Vilka slutsatser kan man då dra av utvärderingen av det fleråriga programmet ur ett dynamiskt perspektiv, d. v. s. de framsteg som gjorts relativt situationen för två år sedan? Själva det fleråriga programmet innehåller nu väsentligt fler målsättningar och åtgärder än det föregående. Stora framsteg har gjorts vad gäller realiserandet av vissa åtgärder (rekommendationer har exempelvis antagits för överlåtelse av företag och dröjsmål med betalningar). För de flesta åtgärder kan man konstatera betydande förbättringar med avseende på kvantitativ och kvalitativ inverkan. Relationerna mellan generaldirektorat XXIII och omgivningen har blivit mer interaktiva: omgivningen har oftare konsulterats och tagits i beaktande vid realiserandet av olika åtgärder. Även om det verkar som om framsteg görs i rätt riktning föreligger dock ännu gott om utrymme för förbättringar. Arthur Andersen Business Consulting Utvärdering av det fleråriga programmet for att stödja små och medelstora företag - DG XXIII 42 REKOMMENDATIONER fleråriga programmet? Vilken policyrekommendation kan vi göra efter utvärderingen av de olika åtgärderna i det Först ett förslag till uppdragssammanfattning för det nya fleråriga programmet: i betraktande av de ambitiösa och breda målsättningarna och de begränsade resurserna skall det fleråriga programmet i första hand handla om att "skapa ett lämpligt klimat för små och medelstora företags tillväxt och internationalisering genom ett unikt upplagt nätverk, och genom omfattande användning av tillämpliga förstärkningsmekanismer". Vi föreslår sex huvudinriktningar för detta uppdrag: Göra de små och medelstora företagen synliga Inriktning på avreglering Inriktning på ett integrerat synsätt Inriktning på förstärkningsmekanismer Inriktning på informationsteknologi Fortlöpande utveckling av ett enda nätverk Göra de små och medelstora företagen synliga En förutsättning för en effektiv politik för små och medelstora företag är att man förstår de små och medelstora företagen, och de problem de ställs inför i sina försök att växa och internationalisera sig. De föreliggande instrumenten (Observation om statistik, små och medelstora företag) förser inte i tillräcklig utsträckning policymakers med en bild av de dagliga realiteter som små och medelstora företag ställs inför. Vi rekommenderar därför komplettering med ytterligare åtgärder, som gör det möjligt att: Göra de små och medelstora företagen och deras verkliga behov synliga, Analysera vilken slags indelning av de små och medelstora företagen som kan tillämpas, på basis av deras aktuella behov, Sprida och integrera värdefull information vid realiserandet av de befintliga åtgärderna. För att fylla detta informationsgap, parallellt med tillkommande åtgärder, skall de befintliga nätverken utnyttjas som kontaktpunkter på gräsrotsnivån för kontakter med populationen av små och medelstora företag; de skall hjälpa generaldirektorat XXIII att identifiera områden för prioriterade åtgärder, med kontinuerlig feedback med avseende på de befintliga åtgärdernas och projektens effektivitet, samt hjälpa till att finjustera nya åtgärder genom tillhandahållandet av segmenterad 'marknadsinformation'. Inriktning på avreglering Vår analys visade att den administrativa och juridiska belastning som läggs på de små och medelstora företagen, skall utgöra en av huvudprioriteringarna i varje politik för små och medelstora företag. Det nya fleråriga programmet skall därför innefatta åtgärder som koncentrerar sig på alla aspekter av denna målsättning: generaldirektorat XXIII skall vara förespråkare för och tillskyndare av juridisk och administrativ avreglering (eller ny inom kommissionen, genom den branschöverskridande konsultationsprocessen, genom konsolidering av lagstiftning och genom en omsorgsfull inverkansbedömning av lagstiftning. lagstiftning) Eftersom en viktig del av den juridiska och administrativa bördan uppkommer på medlemsstaternas nivå, skall det nya fleråriga programmet också ta itu med denna aspekt, genom att göra generaldirektorat XXIII till ett organ som underlättar avreglering inom medlemsstaterna, på basis av den nya partnerskapsinriktningen i artikel 130 i fördraget om Europeiska Unionen. Kommittén för förbättring och förenkling av företagsklimatet utgör ett första steg i detta avseende. 31 Målsättningen skall dessutom vara att identifiera vilken andel av de små och medelstora företagen som är intresserad av tillväxt och internationalisering, vilka de är, samt vilka åtgärder som skall vidtagas lör an öka denna andel. Det "Integrerade programmet för små och medelstora företag" (Com (94) 207 Slutlig) hävdar att endast 5% av de små och medelstora företagen är verkligt intresserade av tillväxt och internationalisering. " Detta för att svara på bristen på en "kundfokuserad" inriktning, enligt vad som understryks i slutsatserna. Arthur Andersen Business Consulting Utvärdering av det fleråriga programmet för att stödja små och medelstora företag - DG XXIII h*) Inriktning på ett integrerat synsätt - 43 - Generaldirektorat XXIII skall lägga ner mer resurser på sina försök att samordna de aktiviteter som resulterar från andra generaldirektorat företag. Generaldirektorat XXIII skall dessutom identifiera de lämpliga åtgärder, som gör det möjligt för direktoratet att bli närmare involverat i de flesta av de initiativ som tas med avseende på små och medelstora företag på gemenskapsnivån. inom kommissionen, vilka kan anses små och medelstora stödja I ] ] 1 ] I Inriktning på förstärkningsmekanismer Generaldirektorat XXIII skall sträva efter att i ännu högre grad än nu tillämpa förstärkningsmekanismer i allt man gör. Samtidigt som generaldirektorat XXIII varit bra på att försöka identifiera förstärkare i realiseringsskedet har dessa förstärkare inte alltid utnyttjats på ett effektivt sätt. Att genomföra pilotprojekt, i syfte att visa genomförbarheten av och görligheten hos nya idéer som kan vara till fördel för små och medelstora företag, utgör också en integrerad del av generaldirektorat XXIIIs uppdrag. Generaldirektorat XXIII skall säkerställa att de idéer och projekt som klarat marknadstesten på ett framgångsrikt sätt anammas av marknaden i stor skala, och därigenom bidrar till en förstärkningseffekt. tar hänsyn till de olika verkligheterna, det står Utbytet av bästa tillvägagångssätt utgör ett annat sätt att skapa förstärkningseffekter: det grundar sig på en stor crfarenhetspool, det i överensstämmelse med den nya partnerskapsinriktningen (mellan medlemsstaterna, kommissionen och de representerande organisationerna), och det är den mest marknadorienterade inriktningen, vilket bör garantera en hög kostnadseffektivitet. Det skall därför användas i stor utsträckning som ett verktyg i arbetet för att uppfylla de olika målsättningarna. Generaldirektorat XXIII skall vara ett organ som underlättar ett effektivt utbyte genom att anordna pilotprojekt, konferenser, rundabordssamtal och seminarier. De frågor som skall diskuteras bör absolut innefatta ekonomi, export, forskning och samarbete,. Inriktning på informationsteknologi Nästa fleråriga program skall som en av sina målsättningar överväga en bättre tillgång till informationsteknologi för de små och medelstora företagen. Generaldirektorat XXIII skall dessutom integrera informationsteknologin på ett bättre sätt i de redan existerande åtgärderna. Vi kan inte nog betona informationssamhällets betydelse när det gäller att förse de små och medelstora företagen med strategiska möjligheter. Fortlöpande utveckling av ett enda nätverk I sina nuvarande skick kan nätverken inte uppfylla de målsättningar som ställs upp i denna rekommendation, d. v. s. att tillhandahålla värdefull information om de små och medelstora företagen, samt att på ett lämpligt sätt tillämpa genom en inriktning på distributionskanalerna. De föregående kapitlen har dessutom förstärkningsmekanismer identifierat olika rekommendationer som i väsentlig grad kan förstärka deras kvantitets- och kvalitetsmässiga inverkan. Vi tror därför att nätverken bör förändras i väsentlig grad, och integreras till ett enda nätverk. Dessutom skall det nya och enda nätverket utgöra det instrument genom vilket de flesta åtgärder skall realiseras. Konceptet med ett enda nätverk består av en central struktur och ett flertal distributionskanaler. Den centrala strukturen samlar all information och all kompetens, för att maximera effektivitet och verkan. Distributionskanalerna inkluderar olika typer av icke-exklusiva 'mest betrodda af farsrådgivare' för små och medelstora företag. Detta bör bidraga till en framgångsrik integrering av första-källan- och enda-källan-koncepten som basen for det enda nätverket. Det enda nätverket kommer att fortsätta att erbjuda de olika typer av individualiserade tjänster som de nuvarande nätverken tillhandahåller. Den föreslagna nya inriktningen aktualiserar en grundläggande fråga: förser det fleråriga programmet generaldirektorat XXIII med tillräckligt med resurser för att kunna uppfylla dessa målsättningar? Till att börja med budgeten för det fleråriga programmet: Grundat på de förslag som skisserats i föregående kapitel - • har de flesta av de föreliggande icke-nätverksåtgärdema bedömts såsom "nöjaktiga" eller "goda"; olika rekommendationer har lagts fram i de föregående kapitlen, som kan förbättra åtgärdernas effektivitet vad gäller att uppfylla målsättningen. Vi anser därför att de flesta av dem bör fortsättas; Arthur Andersen Business Consulting Utvärdering av det fleråriga programmet tor att stödja små och medelstora företag - DG XXIII 5 o -44 • • bör, som tidigare nämnts, nätverkssidan förändras, med betydande investeringar i teknologi; anser vi att ytterligare åtgärder bör tillkomma inom områdena information om små och medelstora företag, avreglering och en integrerad inriktning. Å ena sidan kommer förändringen av nätverken att kräva investeringar. Det är emellertid för tidigt att säga om den framtida nätverksdriften kommer att bli väsentligt dyrare än idag. Å andra sidan kommer de nya åtgärderna att kräva ytterligare budgetmedel. Vi anser därför att ytterligare budgetmedel erfordras, om ett sådant policyuttalande skall kunna realiseras i nöjaktig grad. Vad de personella resurserna beträffar så ingick det inte i uppdraget för vår utvärderingssrudie att granska tillräckligheten av de personella resurser som tilldelats för verkställandet av det fleråriga programmet. Icke desto mindre har utvärderingen visat att vissa realiseringsproblem delvis berodde på bristande personella resurser. De föreslagna tillkommande åtgärderna kräver sannolikt också de ytterligare personalresurser och specifika färdigheter. I ] I I 1 1 Arthur Andersen Business Consulting Utvärdering av det fleråriga programmet för att stödja små och medelstora företag - DG XXIII £f' ISSN 1024-4506 KOM(96) 99 slutlig DOKUMENT SV 08 Katalognummer : CB-CO-96-139-SV-C ISBN 92-78-01925-9 Byrån for Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg • M n n M m M»