title: Komission kertomus neuvoston päätöksen 93/389/ETY mukaisesti - Toinen arviointikertomus yhteisön CO2-päästöjen ja muiden kasvihuonekaasupäästöjen valvontajärjestelmästä - Edistyminen yhteisön CO2-päästöjen vakauttamista koskevan tavoitteen saavuttamisess

eurovoc_concepts:
EU programme
environmental monitoring
environmental protection
greenhouse gas

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 14 03 1996 K ( ) M ( %) (>1 lopull KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTON PÄÄTÖKSEN 93/389/ETY mukaisesti TOINEN ARVIOINTIKERTOMUS YHTEISÖN C02-PAASTOJEN JA MUIDEN KASVIHUONEKAASUPÄÄSTÖJEN VALVONTAJÄRJESTELMÄSTÄ Edistyminen yhteisön C02-päästöjen vakauttamista koskevan tavoitteen saavuttamisessa SISÄLTÖ 1. JOHDANTO 1. 1. VALVONTAJÄRJESTELMÄ JA TOINEN ARVIOINTIKERTOMUS 1. 2. YHTEISÖN TAVOITE 2. KASVIHUONEKAASUPÄÄSTÖJEN KARTOITUS 2. 1. YHTEISÖN PÄÄSTÖKARTOITUS 2. 2. POISTAMINEN NIELUN AVULLA 2. 3. JOHTOPÄÄTÖKSET 3. TAVOITTEESSA SAAVUTETTAVAN EDISTYMISEN ARVIOINTI 3. 1. KANSALLISTEN OHJELMIEN SISÄLTÖ 3. 2. YHTEISÖN C02:N RAJOITTAMISSTRATEGIAT 3. 3. ARVIOT JA TOIMENPITEIDEN VAIKUTUKSET 4. JOHTOPÄÄTÖKSET LIITE A: TAULUKOT 15 JÄSENVALTION CO,-KARTOITUKSISTA, ARVIOISTA JA TOIMENPITEIDEN VAIKUTUKSISTA LIITE B: MAAKOHTAISET YHTEENVEDOT 1. JOHDANTO 1. 1. VALVONTAJÄRJESTELMÄ JA TOINEN ARVIOINTIKERTOMUS Valvontajärjestelmää koskevassa pàatoksessa(') komissiota pyydetään antamaan neuvostolle ja Euroopan parlamentille vuosittainen kertomus siitä, onko koko yhteisössä saavutettu kehitys riittävä varmistamaan C02-päästöjen vakauttamisen vuoden 1990 tasolle vuoteen 2000 mennessä. ja ympäristöministerit) 29 päivänä lokakuuta 1990. Ensimmäinen arviointi suoritettiin komission vuonna 1993 saamien kansallisten ohjelmien perusteella. Näissä ohjelmissa yksityiskohtaisuudessa ja asioiden käsittelyssä ilmenneiden huomattavien eroavaisuuksien vuoksi alkuperäinen arviointi oli ulottuvuuksiltaan rajoittunut. sovittiin neuvostossa Päämäärästä (energia- Tämä kertomus on tulosta toisesta arviointimenettelystä, joka toteutettiin sellaisten kansallisten tiedonantojen/ohjelmien perusteella(2), jotka on toimitettu ilmastonmuutosta koskevan puitesopimuksen ja valvontajärjestelmän nojalla (lukuun ottamatta Belgian ohjelmaa, joka toimitettiin suoraan valvontajärjestelmälle), sekä ajan tasalle saatetuista tiedoista, jotka on annettu komissiolle virallisesti tiedoksi ennen 1 päivää heinäkuuta 1995. Tämä kertomus on ensimmäinen yritys käyttää seurantakomitean kehittämää ja hyväksymää menetelmää edistymisen ja kansallisten ohjelmien sisällön arvioimisessa(3). Tämä toinen arviointikertomus perustuu tämän vuoksi huomattavasti perusteellisempaan tietoon kuin ensimmäinen arviointikertomus, joka perustui tuolloin olemassa oleviin kansallisiin ohjelmiin, jotka olivat puutteellisia, vertailukelvottomia ja epäsuoria yhteistä sisältöä ja rakennetta koskevien yksityiskohtaisten erityisvaatimusten puuttumisen vuoksi(4). Neuvoston päätöksen seurauksena seurantakomiteat ovat kokoontuneet kuudesti. Näiden kokousten yhteenvetoihin sisältyy jonkin verran jäsenvaltioiden toimittamaa ajan tasalle saatettua tietoa, joka on otettu huomioon myös arvioinnissa. Muut tätä hanketta koskevat tiedot esitetään seuraavissa alajaksoissa. Jaksossa 2 kerrotaan C02-päästöjen ja muiden kasvihuonekaasupäästöjen kartoituksista ja poistamisista nielun avulla EU:n viidentoista jäsenvaltion kohdalla. Vuotta 1990 koskevat kartoitukset esitetään ja keskustelunaiheena ovat ajan mittaan esiintyneet suuntaukset, erityisesti energiaan liittyvissä C02-päästöissä. Kasvihuonekaasupäästöjen kartoitukset ovat tässä vaiheessa vasta tilapäisiä, koska jäsenvaltiot eivät vielä ole toimittaneet lopullisia päästökartoituksiaan. arvio edistymisestä C02-päästöjen vakauttamistavoitteen osalta. Siinä tarkastellaan kansallisten ohjelmien sisältöä, arvioita kansallisissa ja tiedonannoissa/ohjelmissa kuvattujen kansallisten toimenpiteiden vaikutukseen C02- päästötasoihin kuin näiden toimenpiteiden todelliseen tehokkuuteen jäsenvaltioiden asettamien tavoitteiden ja päämäärien saavuttamiseksi. Lisäyksityiskohtia yksittäisten toimenpiteiden vaikutuksia. Siinä keskitytään pikemminkin Jaksossa 3 esitetään 'Neuvoston päätös 93/389/ETY ilmastonmuutosta koskevassa puitesopimuksessa määrättyjen kertomusten laadintaa koskevien velvoitteiden ja EY. n valvontajärjestelmän yhtenäisyyden varmistamiseksi jäsenvaltiot voivat antaa puitesopimuksen mukaiset kansalliset tiedonannot myös valvontajärjestelmälle kuten kansalliset ohjelmansakin. Seurantakomitean viides kokoontuminen 18. 5. 1995. 4KOM(95) 67 lopullinen, sivu 2 jäsenvaltioiden kansallisista ohjelmista saa liitteistä. Niissä vertaillaan jäsenvaltioiden omia arvioita vuoteen 2000 asti komission yksiköiden valmistelemiin vaihtoehtoisiin arvioihin. Jaksossa 4 esitetään johtopäätöksiä kansallisten ohjelmien sisällöstä ja rakenteesta, ennusteisiin liittyvistä epävarmuustekijöistä sekä vuotta 2000 koskevista todennäköisistä C02-päästöjen määristä. 1. 2. YHTEISÖN TAVOITE valvontajärjestelmästä Vuonna 1993 hyväksyttiin neuvoston päätös yhteisön C02-päästöjen ja muiden kasvihuonekaasupäästöjen osana yhteisön C02-päästöjen rajoittamista ja energiatehokkuuden parantamista koskevaa strategiaa sen varmistamiseksi, että yhteisössä pyritään koko yhteisön osalta C02-päästöjen vakauttamiseen vuoden 1990 tasolle vuoteen 2000 mennessä ja ilmastonmuutosta koskevasta Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksesta(5) aiheutuvien velvoitteiden täyttämiseen. Useimmat jäsenvaltioista, eivät kuitenkaan kaikki, ovat asettaneet kansallisia tai EU:n C02-päästöjen rajoittamista koskevia tavoitteita tai päämääriä, jotka antavat viitteitä jäsenvaltioiden niiden osalta toivomasta edistymisestä yhteisön tavoitteiden saavuttamiseksi. Kreikalla, Irlannilla ja Portugalilla ei ole virallista C02-tavoitetta. Sen sijaan ne ovat esittäneet kansallisissa tiedonannoissa/ohjelmissa päämääriä C02-päästöjen lisääntymisen rajoittamiseksi maakohtaisesti 15 %:lla (+/-3 %:lla), 20 %:llaja 40 %:lla. Suomella ei ole minkäänlaista perusvuotta tavoitteelleen "pysäyttää energiaan liittyvien C02-päästöjen lisääntyminen 1990-luvun loppuun mennessä", mikä tekee tavoitteesta määrällisesti epäselvän. Saksan tavoite liittyy vasta vuoteen 2005 eli päästöjen vähenemiseen 25 %:lla vuoden 1990 tasoon verrattuna. Ranskan ja Espanjan lisääntyminen nykyisiin tavoitteissa sallitaan jonkinlainen päästötasoihin nähden mutta niissä rajoitetaan lisääntymismäärää. Ranska pitää edelleen kiinni kannastaan, joka koskee yleistä sitoutumista fossiilisen hiilen päästöjen säilyttämiseen henkilöä kohden alle kahdessa tonnissa (vastaa päästöissä 13 %:n kasvua vuonna 2000 vuoden 1990 tasolta)(6), mutta sitä ei kuitenkaan tulisi pitää erityisenä vuotta 2000 koskevana tavoitteena; sen sijaan painopiste on sitoutumisessa politiikkoihin ja toimenpiteisiin määrällisten päästörajoitusten asemesta. laskelmien mukaisesti, Uusien tuottavien ydinvoimalaitosten toimintarajat, tätä alustavaa päästöjen lisääntymiseen liittyvää oletusta on tarkistettu alaspäin 7 %:iin. joissa otetaan huomioon sähköä Tanskan kansallisena tavoitteena on vähentää energiaan ja liikenteeseen liittyviä C02- päästöjä 20 %:lla vuoteen 2005 mennessä vuoden 1988 tasolta. Tämä tavoite tulee esille sähköön liittyvää nettokauppaa perusvuoden ja tavoitevuoden osalta koskevissa korjatuissa päästöluvuissa. Sähköön liittyvä kauppa vaihtelee muiden Skandinavian maiden vedensaannin mukaisesti joinakin vuosina viennin ja toisina vuosina tuonnin kohdalla. Vuonna 1990, jolloin sähköntuonti oli suhteellisen suurta, päästöt olivat 10 % korjattuja päästöjä alhaisemmat. Tästä kansallisesta C02-vähennystavoitteestaan huolimatta Tanska 5Neuvoston päätös 93/389/ETY 6KOM(94) 67 lopullinen, 10. 3. 1994, s. 20 on sitoutunut 5 %:n vähennyksen saavuttamiseen vuonna 2000 vuoden 1990 tasolta osana EU:n vakauttamistavoitetta. Tämä sitoumus perustuu myös vuotta 1990 koskeviin korjattuihin C02-päästölukuihin. Hollannin virallisena tavoitteena on saavuttaa vuonna 2000 C02-päästöissä 3 %:n väheneminen vuoden 1989/1990 tasolta. Hollannin mukaan lämpötilakorjaukset ovat tarkoituksenmukaisia asianmukaisten ilmasto- ja energiapolitiikkojen kehittämisen kannalta. Politiikan kehittämisen ja arvioimisen mahdollistamiseksi Hollannissa otetaan huomioon lämpötilojen vaihtelut C02-päästöjen mukauttamisen avulla. Näin ollen myös sen perusvuoden 1990 osalta on tehty korjauksia vuoden 1990 sääolosuhteiden mukaisesti. Hollannin strategia vähentää C02-päästöjä 3 %:lla perustuu näin ollen kyseiseen vuoden 1990 osalta korjattuihin lukuihin. Ottaen huomioon nämä tavoitteet ja päämäärät, jäsenvaltioiden yhdessä asettamien päästöjä koskevien tavoitteiden ja yhteisön tavoitteiden välillä on vain vähän eroa. Kuitenkin niitä kolmea maata koskevat oletukset, joilla ei ole esittää määrällisiä tavoitteita tai tavoitetta vuodelle 2000 (Suomi, Ranska, Saksa), ovat kriittisiä tulosten suhteen: niiden päästöt muodostivat vuonna 1990 43 % yhteisön kokonaispäästöistä. 2. KASVIHUONEKAASUPÄÄSTÖJEN KARTOITUS 2. 1. YHTEISÖN PÄÄSTÖKARTOITUS Jäsenvaltio CO, C H4 N20 N O, CO NMVOC C02:n poista minen EI EI 2600 <31000 32200 20000 EI EI 36700 EI 100 EI 23200 34300 Itävalta Belgia Tanska Suomi Ranska Saksa Kreikka Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Portugali Espanja Ruotsi Yhdistynyt kuningaskunta 59200 114500 52100 53900 366500 1013000 86100 30720 436300 13300 151800 42500 227300 61300 603 4 359 22 406 11 252 22 2896 176 6218 223 936 24 796 42 3889 116 24 1067 59 227 11 2151 94 329 15 1 222 338 270 295 1722 2944 543 114 2034 23 575 214 1189 373 1692 1219 770 487 10947 10768 1143 429 9258 171 1029 1083 4725 1612 445 361 165 219 2424 2978 325 197 2401 19 459 199 1120 540 577000 4531 108 2740 6682 2540 6100 EU-15 3285620 24671 928 13546 52006 14397 Taulukko 1 EU:n viidentoista jäsenvaltion C02:n ja muiden kasvihuonekaasujen päästökartoitukset (Gg) (tilapäiset arviot) - Väliaikaiset arviot: Yhteisön kasvihuonekaasupäästöjä koskevat arviot perustuvat jäsenvaltioiden toimittamiin päästöarvioihin. Kansalliset arviot tarkistetaan/vahvistetaan maakohtaisesti ennen EU:ta koskevien kokonaismäärien lopullista vahvistamista. - C02:n poistaminen maankäytön ja metsätalouden kautta. - Lopullisesta muuhun kuin energiaan liittyvästä kulutuksesta syntyviä päästöjä (mukaan lukien raaka-aineet) ei ole sisällytetty kokonaispäästöihin. Tämän vuoksi kokonaispäästöjä ei ole arvioitu kokonaisuudessaan IPCC-menetelmään verrattuna. Lopullisesta muuhun kuin energiaan liittyvästä kokonaiskulutuksesta (FNEC) syntyvät päästöt perustuvat tuotteiden sisältämän hiilen kokonaismäärään. Kokonaispäästöjen ja lopullisesta muuhun kuin energiaan liittyvästä kokonaiskulutuksesta (FNEC) syntyvien päästöjen lisääminen olisi yliarviointia IPCC-menetelmään verrattuna. - Yhdistyneiden kuningaskuntien ja Irlannin päästöt perustuvat viime aikoina päivitettyihin kansallisiin arvioihin, jotka on tarkistettu IPCC:n suuntaviivoja vastaaviksi. - Espanjan maataloudessa syntyviä 18700 Gg:n C02-päästöjä ja jätteistä syntyviä 2200 Gg:n päästöjä ei ole sisällytetty kansallisiin kokonaispäästöihin, koska Espanja pitää kaikkia tällaisia päästöjä orgaanista alkuperää olevina päästöinä. - Tanska: Tanska on korjannut sen sähköntuontiitV-vientiin liittyviä polttoainepäästöjään vuoden 1990 osalta. Tämä korjaus (6300 Gg C02:ta) ei ole mukana tässä kertomuksessa esitetyissä arvioissa yhtenäisyyteen liittyvistä syistä, koska muutkaan jäsenvaltiot eivät ole tehneet vastaavanlaista korjausta. - Ranska: Jätteistä syntyviä 8000 Gg:n C02-päästöjä ei ole sisällytetty kansallisiin - Ranska: Jätteistä syntyviä 8000 Gg:n C02-päästöjä ei ole sisällytetty kansallisiin kokonaispäästöihii kokonaispäästöihin, koska Espanja pitää kaikkia tällaisia päästöjä orgaanista alkuperää olevina päästöinä. olevina päästöinä. - - - ja - Irlanti: Kansallisessa metsätalouden kautta syntyvistä 17 Gg:n NMVOC-päästöistään ja oli ainoa tällaisen arvion esittänyt jäsenvaltio. Irlannin pyynnöstä tämä arvio on sisällytetty tässä kertomuksessa esitettyihin arvioihin. toimitti arvion maankäytön tiedonannossaan Irlanti - Alankomaat: Kansallisessa tiedonannossaan Alankomaiden C02-arviot perustuivat nykyisiin raaka-aineista (14800 Gg) syntyviin päästöihin ja tilastollisiin eroavaisuuksiin tuloksiin (1000 Gg), joita ei ole sisällytetty yhtenäisyyteen liittyvää korjaustekijää, jota muut jäsenvaltiot eivät ole soveltaneet tai ottaneet huomioon yhtenäisyyteen liittyvistä syistä. tässä kertomuksessa esitettyihin lämpötilavaikutuksiin liittyvistä syistä. Se myös sovelsi Lähde: Euroopan ympäristövirasto (EEA), kesäkuu 1995. Yksityiskohtaisinta ja täsmällisintä päästöjä koskevaa tietoa on saatavissa vuodelta 1990, koska se muodostaa perusvuoden EU:n ja kansainvälisten suunnitelmien tavoitteiden asettamisen kannalta. Edellä olevasta taulukosta ilmenee EU:n viidentoista jäsenvaltion C02-päästöjen ja muiden kasvihuonekaasupäästöjen kartoitukset, jotka on myös sisällytetty EU:n tiedonantoon ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksen nojalla(7). Yhteisön kasvihuonekaasujen kartoituksen kokoaminen eri lähteistä vuoden 1990 osalta tarjoaa lähtötason, jota vasten päästöjen kehittymistä voidaan mitata. Yhteisön kartoitus perustuu jäsenvaltioiden komissiolle valvontajärjestelmästä tehdyn päätöksen mukaisesti toimittamiin kartoituksiin, joissa käytetään samaa esitystapaa kuin ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen (FCCC) nojalla tapahtuvassa kertomusten jäsenvaltiot laadinnassa. Seurantakomitean viidennessä kokouksessa suostuivat komissiolle toimitettujen tietojen järjestelmälliseen arviointimenettelyyn, jota kuvataan asiakirjassa "Proposal for the Methodology for the Evaluation of Progress and for the Content of National Programmes'^8). Ajan mittaan päästöjen kohdalla tapahtuvaa muutosta voidaan mitata vertailemalla seuraavien vuosien kartoituksia vuoden 1990 lähtötason kartoitukseen. Koska tietoja koskevien jäsenvaltioiden arviointimenettelyjen muoto ei vielä ole vakiintunut, taulukossa 1 esitetyt kartoitukset ovat ainoastaan tilapäisiä. toimittamia Vuotta 1990 koskevaan kartoitukseen liittyvä tieto edustaa parhaiten ajan tasalla olevaa ja yhdenmukaisinta yhteisön tietoa; se saattaa erota vuotta 1990 koskevista joissakin kansallisissa tiedonannoissa/ohjelmissa esitetyistä tiedoista joko siksi, että arvio on tuoreempi tai koska se on tuotettu eri menetelmän avulla. Koska se tarjoaa jäsenvaltioiden kartoituksille yhdenmukaisen perustan, on sitä käytettävä perustana koko kertomuksessa. Täydellisiä muita kasvihuonekaasuja koskevia kartoituksia toimitettiin ainoastaan vuoden 1990 osalta. Valvontajärjestelmämenettelyn mukaisesti jäsenvaltioiden olisi toimitettava kunkin vuoden heinäkuussa tilapäiset edeltävää vuotta koskevat C02-kartoituksensa sekä lopulliset sitä edeltävää vuotta koskevat kartoituksensa. Yhteisön kartoitukset kootaan eri lähteistä saadun toimittamaan myös muita kasvihuonekaasuja koskevat kartoitukset C02-kartoitusten yhteydessä. tiedon perusteella. Jäsenvaltioita kannustetaan Kaikissa jäsenvaltioissa C02 on merkittävin tekijä ihmisen toiminnan aiheuttamien kasvihuonekaasupäästöjen kokonaismäärässä. Kolmea tärkeintä kaasua, C02, CH4 ja N20, koskevissa tiedoissa, jotka on yhdistetty osoittamaan ilmastonmuutoksen vaikutukset käyttämällä hallitustenvälisen (IPCC) suoria suhteellisia ilmastonmuutospaneelin kasvihuonevaikutuksia (GWP)(9) osoittavat, että C02:n osuus yhteisössä on arviolta 79 %. Koska vakauttamistavoite koskee ainoastaan C02:ta, tässä kertomuksessa edistymisen arvioimisessa keskitytään kyseiseen kaasuun eikä muihin kasvihuonekaasuihin. Ihmisen toiminnan aiheuttamien C02-päästöjen kokonaismääräksi koko yhteisössä arvioitiin 3,329,750 Gg vuonna 1990, joka on arviolta 13 % ihmisen toiminnan aiheuttamien päästöjen kokonaismäärästä^0). Koska viidentoista jäsenvaltion kohdalta ei 7EY:n kasvihuonekaasukartoituksia tarkastellaan uuden tieteellisen tiedon perusteella. C02-kartoitukseen ei sisälly nielua. Seurantakomitean viides kokous 18. 5. 1995. ilmastonmuutokseen liittyvä säteilypakote (Radiative Forcing of Climate Change): IPCC:n 1994. Suhteelliset kasvihuonevaikutukset (GWP) 24,5 ja 320 tonnia hiilidioksidiekvivalenttia CH4:lle ja N20:lle, perustuu IPCC:n suoriin kasvihuonevaikutuksiin (GWP) 100 vuoden aikavälille. 1 "ilmastonmuutokseen liittyvä säteilypakote (Radiative Forcing of Climate Change): arviointityöryhmän raportti vuodelta tieteellisen ole olemassa hyväksyttyä C02-kartoitusta vuodelta 1993, ei tarkasteluvuoden (1993) tietoja voida vertailla perusvuoden (1990) tietoihin valvontamenettelyn mukaisesti. 2. 1. 1. Ajan mittaan energiaan liittyvissä C02-päästöissä tapahtunut kehitys Yhteisössä C02-päästöt lisääntyivät voimakkaasti (95 %) fossiilisten polttoaineiden käytön sähköntuotannon, teollisuuden, kuljetuksen ja kotitalouksien energialähteenä seurauksena. Koska energiaan liittyvien C02-päästöjen osuus C02:n kokonaispäästöistä on merkittävä, on mahdollista saada viitteitä aikaisemmista C02-päästöistä tarkastelemalla ainoastaan energiaan liittyviä päästöjä. Vuosina 1990-1993 (tarkasteluvuosi toisessa arviointiprosessissa) energiaan liittyvät C02- päästöt laskivat koko yhteisössä 2,2 %:lla(") ja C02-pitoisuudet sekä henkilöä että BKT:tä kohden ovat Iaskeneet(12). On kuitenkin jäsenvaltioiden päästökartoituksista ja yhteisön C02-kartoituksista poiketen, C02-arviot, joihin nämä luvut perustuvat, on laskettu yhdenmukaistettujen päästökertoimien avulla(13). Maakohtaiset absoluuttiset päästöluvut eivät tämän vuoksi vastaa EU-kartoituksen lukuja. Kuitenkin 2,2 %:n väheneminen on viitteellinen tarkastelukauden C02-päästöjen vähenemisen kannalta. tärkeää huomata, että Energiaan liittyvät C02-päästöt ovat pienentyneet ainoastaan kolmessa jäsenvaltiossa (Itävalta, Saksa ja Yhdistynyt kuningaskunta) viidestätoista. Saksassa tapahtunut kehitys on erityisen merkittävää yhteisön päästötasojen muutosten kannalta, koska sen osuus yhteisön päästöistä vuonna 1990 oli 30 %. Vuonna 1990 tapahtuneen yhdistymisen seurauksena entisessä DDR:ssä on tapahtunut huomattavaa taloudellista uudelleen rakentamista ja merkittävä siirtyminen pois ruskohiilen käytöstä polttoainetarkoituksiin Uusissa Ländereissä C02-päästöt laskivat 50 %:lla vuosina 1987-1994, kun taas samaan aikaan päästöt lisääntyivät entisessä Länsi-Saksassa 2 %:lla. On epätodennäköistä, että entisen DDR:n päästöissä tapahtunut kokonais väheneminen jatkuu alueen talouden vahvistumisen jälkeen. Päästöt todennäköisesti lisääntyvät kehityksen ja taloudellisen investoinnit energiaa hyvin tehokkaasti kasvun myötä, vaikka käynnissä olevat hyödyntävään jonkinlaisen päästöissä 1990-1994 tapahtuneen vähenemisen säilymisen. teknologiaan voi aikaansaada taloudellinen kasvu yhteisössä Kun kaudelle 1990-1993 oli ominaista alhainen (vuosittainen prosenttivaihtelu 0,7 %(14), vuosi 1994 oli elpymisen aikaa, jonka odotettiin edelleen vahvistuvan seuraavien lähivuosien aikana. Ennusteiden mukaan vuosittainen jotka perustuvat liittyvät päästötiedot, toukokuu 1995. Energiaan IPCC:n tieteellisen arviointityöryhmän raportti vuodelta 1994. "Eurostat, yhdenmukaisiin päästökertoimiin. 12BKT ja väestöluvut Eurostat kesäkuu 1995. 'Päästökertoimien käyttö voi vaihdella maittain siksi, että polttoaineiden todellinen kemiallinen koostumus vaihtelee maakohtaisesti. Eroavaisuuksia saattaa kuitenkin ilmetä myös siksi, että oletukset hiilen muuttumisesta C02:ksi vaihtelevat, esimerkiksi täydellistä ja epätäydellistä palamista koskevat oletukset. Muutamat kansainväliset järjestöt käyttävät kaikkien maiden kohdalla yhdenmukaistettuja päästökertoimia, mikä menetelmänä väistämättä peittää kemiallisten polttoaineiden kemiallisessa koostumuksessa olevat ja todellisuudessa kaikissa jäsenvaltioissa usein ilmenevät eroavaisuudet. ,4Euroopan komissio, Keskipitkän aikavälin ennusteet 1995-2000, kesäkuu 1995. 8 taloudellinen kasvu vuosina 1995-2000 voisi olla 3,3 %(15). Osa tarkastelukaudella saavutetusta päästöjen vähenemisestä selittyy yhteisön alhaisella taloudellisella kasvulla. Taloudellista kasvua koskevista ennusteista huolimatta muut tekijät osoittavat, että C02- kehityksessä tapahtuu todennäköisesti kasvua kaudella 1995-2000 ja että nousujohteinen kehitys jatkuu vielä tämänkin jälkeen. Kansainvälisen energiajärjestön (IEA) ennusteissa, jotka perustuvat EU:n viidentoista jäsenvaltion maakohtaisiin energiaennusteisiin, energiaan liittyvien C02-päästöjen esitetään lisääntyvän kaudella 1990-2000 6 %:lla ja vuoden 2000 jälkeisiä ennusteita toimittaneiden kahdeksan EU:n jäsenvaltion kohdalla 7 %:lla vuoteen 2010 mennessä(16). Vaikka energiaan liittyvät päästöt ovat tarkastelukaudella useimmilla aloilla tasoltaan alentuneet tai merkittävästi vähentyneet, kuten teollisuuden piirissä on tapahtunut paljolti alentuneiden tuotantotasojen vuoksi, päästöt ovat silti lisääntymässä kuljetusalalla (7 %:n lisäys 1990-1993). Yhteisössä kuljetusten kysynnän ja liikenteen odotetaan kasvavan merkittävästi tulevaisuudessa erityisesti sisämarkkinoiden toteutumisen seurauksena. Vuodesta 1970 vuosittainen sisämaan matkustajakuljetusten kasvu on ollut keskimäärin 3,1 % ja tavarakuljetusten kasvu 2,3 %(17). Tästä liikennemäärien kasvusta aiheutuneita päästöjä voidaan vain osittain lieventää tehokkuutta parantamalla, mutta päästötasojen ennustetaan yleisesti kuitenkin nousevan. Sekä vuonna 1990 että 1993 kahdeksan jäsenvaltiota tuotti yli 20 % sähköstään hiilettömistä lähteistä, ydin- tai vesivoimasta. Kuitenkin kolmessa ydinvoimalaitoksia omaavasta kahdeksasta jäsenvaltiosta ydinvoiman osuus (prosenttia kokonaismäärästä) (prosenttia sähköntuotannossa on pienentynyt kuten myös vesivoiman osuus kokonaismäärästä) kahdeksassa jäsenvaltiossa. 2. 2. POISTAMINEN NIELUN AVULLA Kasvihuonekaasujen sitominen on mahdollisuus, jota voidaan käyttää pääasiassa C02:n kohdalla, koska se on kasvihuonekaasuista ainoa, jonka osalta on olemassa luonnollisia nieluja kuten valtameret ja biomassa. Muut kasvihuonekaasut hajoavat suurimmaksi osaksi ilmakehässä eli niiden kohdalla ei ole imeytymismahdollisuutta. C02:n poistaminen nielun avulla voi täydentävästi edistää C02:n kokonaisvähenemistä ilmakehästä erityisesti jäsenvaltioissa, joiden on mahdollista lisätä metsäalaansa tuntuvasti. sellaisissa Kansalliset ohjelmat sisältävät vain hyvin rajoitetusti tietoja C02:n tosiasiallisesta poistamisesta nielun avulla sekä jäsenvaltioiden C02-päästöjen sitomisen tehostamiseksi toteuttamista ohjelmista ja toimenpiteistä. 2. 3. JOHTOPÄÄTÖKSET l5Euroopan komissio, Keskipitkän aikavälin ennusteet 1995-2000, kesäkuu 1995. Myös OECD:n taloudellisessa katsauksessa (57) kesäkuulta 1995 ennustetaan taloudellisen elpymisen vahvistuvan seuraavina vuosina. I6IEA, ennusteet perustuvat maakohtaisiin energiaennusteisiin, 1994. ,7Euroopan yhteisöjen komissio (1993). Kohti kestävää kehitystä. Euroopan yhteisön ympäristöön ja kestävään kehitykseen liittyvää politiikkaa ja toimintaa koskeva ohjelma. Jäsenvaltioiden omiin tavoitteisiin ja päämääriin perustuen ainoastaan viisi jäsenvaltiota odottavat alentavansa C02-päästöjään vuoteen 2000 mennessä, kun taas neljä jäsenvaltiota pyrkii vakauttamaan päästönsä ja kuusi jäsenvaltiota suunnittelee C02-päästöjen lisäämistä vuoteen 2000 mennessä. tietojen perusteella. Koska nämä ovat Vuoden 1990 C02-päästöjä ja muita kasvihuonekaasuja koskeva kartoitus on valmisteltu jäsenvaltioiden komissiolle toimittamien kansallisten kartoitusten ja muiden ajan tasalle saatettujen joidenkin jäsenvaltioiden kansallisissa ohjelmissa käytetyt tiedot ja koska kartoitusmenetelmissä on joitakin eroavaisuuksia, EU-kartoitus eroaa joidenkin jäsenvaltioiden kansallisista ohjelmista. Vuoden lähtötason C02-päästöjen vakauttamistavoitteessa saavutettavaa edistymistä koskeville arvioinneille. EU-kartoituksen kokoaminen seuraavien vuosien osalta ja erityisesti tarkasteluvuoden 1993 osalta ei ole ollut mahdollista jäsenvaltioiden toimittamien puutteellisten tietojen vuoksi. 1990 EU-kartoitus muodostaa tuoreempia kuin 3. TAVOITTEESSA SAAVUTETTAVAN EDISTYMISEN ARVIOINTI 3. 1. KANSALLISTEN OHJELMIEN SISÄLTÖ tiedot. Yhteisön C02-päästöjen Tässä kertomuksessa otetaan huomioon komission virallisesti 30 päivään kesäkuuta 1995 vastaanottamat jäsenvaltioiden kansalliset tiedonannot/ohjelmat ja niiden ajan tasalle ja muiden kasvihuonekaasupäästöjen saatetut valvontajärjestelmästä annetun neuvoston päätöksen mukaisesti kaikki jäsenvaltiot ovat toimittaneet komissiolle kansalliset ohjelmansa (kaikkien muiden paitsi Belgian kohdalla kansallinen ohjelma on ilmastonmuutosta koskevan puitesopimuksen mukainen tiedonanto(18)), jotka sisältävät vuoden 1990 päästökartoituksen, kansallisia suunnitelmia ja toimenpiteitä koskevia yksityiskohtia, yhteisön lainsäädännön ja politiikkojen täytäntöönpanoa koskevia toimenpiteitä ja tulevaisuuden päästöarvioita. Ensimmäisten hyvin paljon toisistaan eroavien kansallisten ohjelmien toimittamisen jälkeen vuonna 1993 on tapahtunut merkittävää kehitystä(19). Kuitenkin C02-päästöjen vakauttamistavoitteen edistymisen toinen arviointi on monimutkaista, koska kansallisten tiedonantojen/ohjelmien sisältämät tiedot eivät vieläkään ole jäsenvaltioiden kohdalla vertailukelpoisia tai täydellisiä, vaikka jäsenvaltiot ovat todella pyrkineet täyttämään vaaditut kertomusten laadintaa koskevat vaatimukset. Arvioimista hankaloittavat tärkeimmät tekijät ovat: - EU-kartoitus perustuu viimeisimpään tietoon ja kaikki jäsenvaltiot eivät ole toimittaneet ajan tasalle saatettua tietoa kansallisiin ohjelmiinsa kartoituksiin liittyvien mittausten ja tavoitteiden uudelleen laskemiseksi. Tämän vuoksi jäsenvaltioiden kansallisten ohjelmien sisältämät kartoitukset ja EU-kartoitus eivät ole täysin yhdenmukaisia. ,8Vuonna 1995 seurantakomiteassa sovittiin, että EY hyväksyisi kansalliset tavalliset tiedonannot kansallisina ohjelmina. Kaikki jäsenvaltiot ratifioivat yleissopimuksen Belgiaa lukuun ottamatta, joka on parhaillaan tekemässä näin. Seuraavaa arviointia varten odotetaan kansallisia ohjelmia koskevia ajan tasalle saatettuja tietoja. 19Kansallisten ohjelmien sisällön ja rakenteen sovittua esitystapaa tai puitesopimuksen mukaisia kertomukseen liittyviä suuntaviivoja ei ollut käytettävissä riittävän varhaisessa vaiheessa ensimmäisen arvioinnin yhdenmukaisuuden varmistamiseksi. 10 toimenpiteitä koskevat - Riittämättömät tarkan kuvan täytäntöönpanon tilanteesta, näitä toimenpiteitä koskevasta edistymisestä ja rahoituksen saatavuudesta niiden osalta, vaikeuttavat niiden vaikutusten arvioimista, joita toimenpiteillä olisi C02-päästöihin ennen vuotta 2000. tiedot, jotka antaisivat - Kaikki valtiot eivät tee selvää eroa ennen niiden ilmastopolitiikan perusvuotta toteutettujen suunnitelmien ja toimenpiteiden sekä muodollisesti niiden ohjelmiin kuuluvien toimenpiteiden välillä. - Erilaisten mallien avulla kehitetyt ja erilaisiin oletuksiin perustuvat vuotta 2000 koskevat C02-arviot vaikeuttavat yhteisön arvion laatimista vuodelle 2000 jäsenvaltioiden arvioiden kokonaiskehityksen pohjalta. Joidenkin jäsenvaltioiden arvioiden täydellinen puuttuminen toimenpiteiden tasolla tai perustasolla tai niillä molemmilla monimutkaistaa menettelyä edelleen. 3. 2. YHTEISÖN C02:N RAJOITTAMISSTRATEGIAT C02-päästöstrategioita on olemassa sekä yhteisön että jäsenvaltioiden tasolla. Neuvosto hyväksyi yhteisön strategian vuonna 1991(20). Siihen sisältyy: - yhteisön ohjelmiin kuuluvia verottomia toimenpiteitä (SAVE, ALTENER, JOULE, THERMIE); - ehdotus yhdistetyksi C02-/energiaveroksi (tällä hetkellä yhdistettyyn C02-/energiaveroon liittyviä yhteisiä suuntaviivoja koskeva tarkistettu ehdotus); - valvontajärjestelmä. Yhteisön strategian tehokkuus perustuu siihen, että yhteisön tasolla hyväksytyt toimenpiteet todella pannaan täytäntöön jäsenvaltioissa. Useimmat jäsenvaltiot ovat toimenpiteitä kansallisiin C02-strategioihinsa. Erityisesti sisällyttäneet yhteisön energiatehokkuus ja viisi jäsenvaltiota ovatkin ilmoittaneet, että yhteisön tasolla laadittu hiili-/energiavero on tarpeen kansallisten tavoitteiden saavuttamiseksi niiden kohdalla (Belgia, Tanska, Saksa, Italia, Alankomaat). -merkinnässä voidaan nähdä paljon mahdollisuuksia, Tähän mennessä ainoastaan Tanska, Suomi, Alankomaat ja Ruotsi ovat ottaneet käyttöön C02-veron, mutta useimmat valtiot soveltavat energian osalta suuruudeltaan vaihtelevaa arvonlisäveroa ja monet valtiot ovat ottaneet käyttöön polttoaineveron. Pohjoismaat, joissa C02-vero on käytössä, haluaisivat nostaa näitä veroja edelleen hyödyntääkseen toimenpiteen mahdollisuudet mahdollisimman tehokkaasti mutta ovat haluttomia tähän kilpailullisista syistä ellei vastaavanlaista veroa oteta käyttöön myös yhteisön tasolla. Ranskan mukaan C02-vero on yhteisön rajoittamiseksi kansallisessa tiedonannossa ilmoitetulle tasolle. tasolla välttämätön sen C02-päästöjen 20SEC(91) 1744 lopullinen, lokakuu 1991. 11 Belgia ja Alankomaat ovat ilmoittaneet, että ellei EU:n C02-veroa koskevan ehdotuksen osalta edistytä, ne ottavat veron käyttöön yksipuolisesti vuonna 1995. Vastaavasti Itävallan uusi hallitus ilmoittaa, että se harkitsee C02-veron käyttöönottoa vuonna 1996 tai viimeistään vuonna 1998(21). Jos komission tarkistettu ehdotus yhdistetyn C02- /energiaveron käyttöönottoon liittyvistä suuntaviivoista hyväksytään neuvostossa, veron käyttöönotto tapahtuisi yhteisesti jäsenvaltioiden puitteissa. Kaikki jäsenvaltiot ovat kansallisella tasolla kehittäneet ja hyväksyneet C02-päästöjen rajoittamisstrategioita, jotka kuvataan kansallisissa tiedonannoissa/ohjelmissa. Yleensä C02-päästöjen lähestymistapaa: (esimerkkejä näistä lähestymistavoista eri jäsenvaltioissa voidaan tarkastella liitteessä). käytetään kolmea pääasiallista rajoittamisessa - Tehokkuutta koskevat parannukset, joiden avulla syötön tasolla tapahtuvan vähenemisen avulla saavutetaan tietty poistotaso. C02-päästöjen kohdalla on yleensä kyse energiatehokkuuden tasosta. Energiatehokkuutta voidaan lisätä teknologian kehityksen tai tasolla paranneltujen huoltokäytäntöjen avulla tai muutoksilla energiajärjestelmän (esimerkiksi sähkön- ja lämmöntuotannossa syntyvien kokonaispäästöjen vähentäminen lämmön ja sähkön yhdistetyn tuotannon avulla). - Muutokset kulutuksessa, mukaan lukien säästötoimenpiteet, joiden avulla saavutetaan kulutuksen kokonaisväheneminen, esimerkiksi välttämällä tarpeetonta energiankäyttöä ja hyödyntämällä modaalisiirtymää erityisesti liikenteessä, johon sisältyy siirtyminen energiaa kuluttavista muodoista (esimerkiksi yksityisautot) vähemmän energiaa kuluttaviin muotoihin (julkinen liikenne). - Siirtyminen polttoaineesta toiseen sellaisten polttoaineiden kohdalla, joiden hiilikerroin on korkea, hiilipitoisuudeltaan matalampi- tai nollakertoimisiin polttoaineisiin, esimerkiksi siirtyminen sähköntuotannossa hiilestä kaasun tai uusiutuvien energianlähteiden hyväksikäyttöön. Lisätoimenpiteenä voidaan hyödyntää C02:n sitomista soiden ja kasvillisuuden avulla, joka samanaikaisesti sekä vähentää ilmakehän C02-tasoa että vastaa vaikutuksiltaan päästöjen vähenemistä. On koko joukko erilaisia toimenpiteitä, joita jäsenvaltiot käyttävät C02-päästöjen rajoittamisstrategioiden vaikutusten saavuttamiseksi: täytäntöön panemiseksi edellä kuvattujen - Taloudellisia välineitä kuten C02- tai energiaveroja käytetään energiankäytön tehokkuuden ja kulutustottumusten muutosten tai hiilipitoisuudeltaan alhaisempiin polttoaineisiin siirtymisen edistämiseksi - niitä käytetään myös metsäpinta-alan lisäämiseksi ja näin ollen ne kasvavat C02:n sitomisen myötä, esimerkiksi istutustukien muodossa. - Säännöt, joissa otetaan käyttöön energiatehokkuutta koskevia standardeja tai rajoitetaan tiettyjen polttoaineiden käyttöä, edistävät energiatehokkuuteen liittyviä parannuksia tai siirtymistä polttoaineesta toiseen. 2'Seurantakomitean viides kokous 18 päivänä toukokuuta 1995. 12 - Tiedotus- ja koulutusohjelmia käytetään energiatehokkuutta koskevien parannusten ja energiansäästön edistämiseksi kotitalouksissa - näihin järjestelmiin sisältyy energiamerkintä ja mainoskampanjoita. tehostamiseksi yrityksissä teollisuudessa ja - Hallituksen suora toiminta on merkittävässä asemassa aloilla, joilla se on tärkeä energiankuluttaja - tähän voitaisiin sisällyttää energiatehokkuuteen liittyvät parannukset rakentamisessa, investoinnit uuteen sähköntuotantokapasiteettiin tai lisääntyvään valtion omistamien maiden metsittämiseen. Hallituksen pyritään energiamarkkinoita koskevan säännöstön purkamiseen, saattaa luoda aloitteita, joiden avulla voidaan parantaa sähköntuotantolaitosten lämpöenergiatehokkuutta sekä vähentää siirtämisvaiheessa ja jakelujärjestelmässä syntyvää sähköhävikkiä, ja mahdollistaa siirtymisen hiilipitoisuudeltaan alhaisempiin polttoaineisiin. toiminta, jolla - Tutkimuksella & kehityksellä on lähinnä pitkän aikavälin vaikutuksia esimerkiksi energiaa tehokkaasti hyödyntävän ja uusiutuviin energianlähteisiin liittyvän teknologian kehittämisen edistämisessä tai C02:n hävittämismenetelmien kehittämisessä. 3. 3 ARVIOT JA TOIMENPITEIDEN VAIKUTUKSET 3. 3. 1 Suunniteltujen toimenpiteiden vaikutus Jäsenvaltiot ovat ottaneet käyttöön tai ovat parhaillaan panemassa täytäntöön joukon C02- päästöjen rajoittamiseksi suunniteltuja toimenpiteitä. Yleisimpiä niistä ovat toimenpiteet, joilla pyritään energiansäästöön ja energiatehokkuuteen loppukäytössä. Joukolla maita on ohjelmia, joilla edistetään siirtymistä polttoaineesta toiseen erityisesti energia-alalla toteutettavan valtion hankkeen avulla. Kansallisista C02-strategioista on esitetty yhteenveto liitteessä olevilla yhteenvetosivuilla. Jäsenvaltiot voivat ottaa käyttöön erityyppisiä toimenpiteitä, ja niiden valinnoilla on merkittävä vaikutus siihen epävarmuuden tasoon, joka liittyy toimenpiteiden tehokkuuteen. Toimenpiteiden vaikutukseen vaikuttavat seuraavat tekijät: - Pakottavat ja vapaaehtoiset toimenpiteet Pakottavat tai 'kovat' toimenpiteet, kuten verot, määräykset ja standardit, joiden noudattaminen on pakollista ja joilla on vahvistettu täytäntöönpanopäivä, tuottavat yleensä toimenpiteet' kuten varmempia tiedottaminen ja koulutus. Pakottavat toimenpiteet kohdistuvat useimmiten kotitalouksiin ja kaupallisiin toimialoihin tehokkuusstandardien ja määräysten muodossa. Nämä toimenpiteet voivat olla hyvin tehokkaita myös kohtuullisen lyhyellä aikavälillä. tuloksia kuin vapaaehtoiset tai muut 'pehmeät Hiili- ja energiaverotus ovat keskeinen osa C02-strategiaa niissä neljässä maassa, jotka C02-veroja ovat ottaneet käyttöön. Nämä verot vaikuttavat yleensä useampiin toimialoihin. Kilpailusyistä teollisuuden C02-vero on alempi kuin muilla toimialoilla Tanskassa ja Ruotsissa (joissa sähköntuotanto on kokonaan vapautettu tästä verosta). Tanskassa ja Suomessa verotus on kaikilla toimialoilla huomattavasti keveämpää kuin jos kyseinen vero olisi otettu käyttöön kaikissa jäsenvaltioissa. Välillisesti C02-vero on tärkeä osa myös Belgian, Saksan, Italian ja Alankomaiden C02-strategiaa, sillä kaikki nämä maat ovat todenneet veron olevan välttämätön niille asetettuihin tavoitteisiin pääsemiseksi. 13 Ranska on lisäksi vakuuttunut siitä, että C02-vero muodostaa merkittävän osan sen C02- strategiasta ja valmisteverojen osalta se on vastannut dieselpolttoaineen kohdalla 20 %:n reaalikorotuksesta kaudella 1990-1995. Useiden jäsenvaltioiden C02-strategiaan on sisällytetty jonkinlaisia vapaaehtoisia toimenpiteitä, jotka on suunnattu pääasiassa teollisuuden alalle energiansäästön edistämiseksi. Vapaaehtoiset sopimukset, jotka perustuvat ympäristölupajärjestelmään, muodostavat keskeisen osan Alankomaiden C02-strategiaa. Tällaisten toimenpiteiden tehokkuus riippuu teollisuudenalan laajuudesta ja rakenteesta, valvonnan ja arvioinnin tehokkuudesta ja työmarkkinaosapuolten välisestä yhteistyöjärjestelmästä. Tulokset, jotka voivat olla hyvinkin tehokkaita, vaihtelevat sen vuoksi maasta riippuen. Muihin "pehmeisiin toimenpiteisiin" kuuluvat tiedottaminen ja koulutus, mutta useimmissa strategioissa niitä pidetään pikemminkin energiansäästön tehostamista tukevina kuin keskeisimpinä toimenpiteinä. • Rahoitusasema Toimenpiteet, joiden rahoitus on varmistettu esimerkiksi jakamalla kiinteitä määrärahoja verotuloista tai EU:n tuista, ovat varmempia kuin ne, jotka ovat riippuvaisia rahoituksen jatkamista koskevista vuotuisista päätöksistä, kuten esimerkiksi julkiset ja yksityiset avustukset ja investoinnit. Useimpiin C02-strategioihin sisältyy tukia ja niitä myönnetään usein uusiutuvien energialähteiden ja julkisen liikenteen edistämiseen sekä energian kysynnän ohjaukseen (DSM). Rahoitus on kaikissa C02-strategioissa tärkeä tulokseen vaikuttava tekijä erityisesti laman työttömyyden aikoina. Yhdistynyt kuningaskunta uskoo päästöjen vähenevän ja energiansäästöjärjeston Energy Saving Trustin perustamisen seurauksena. Rahoituksen ennakoituun tasoon liittyvien muutosten vuoksi vaikutuksen uskotaan nyt olevan alunperin arvioituja vaikutuksia vähäisempi (vähintään kuitenkin 0. 3 MtC) - järjestö on kuitenkin kehittämässä lisäsäästöjä mahdollistavia muita malleja. • Pitkän aikavälin toimenpiteet tai tärkeät toimenpiteet, kuten T&K-toimenpiteet Pitkän aikavälin investoinnit infrastruktuuriin, ovat luonteeltaan epävarmoja, koska niiden toteuttamisaika on pidempi. Rahoitus, poliittinen tuki tai muut tärkeät näiden toimenpiteiden täytäntöönpanosta määräävät tekijät saattavat muuttua esimerkiksi taloudellisessa kasvussa tapahtuvien vaihtelujen myötä. Ranskan kansallisen C02-stratcgian toimenpiteillä odotetaan olevan enimmäkseen pitkän aikavälin vaikutuksia, jotka ilmenevät vasta vuoden 2000 jälkeen. toimenpiteet keskittyvät yleensä Eteläisten jäsenvaltioiden strategioihin kuuluvat infrastruktuuriin kohdistuviin investointeihin, jotka nekin kuuluvat pidemmän aikavälin toimenpiteisiin. Liikenteen alalla toimenpiteet suuntautuvat usein pidemmälle aikavälille; esimerkiksi julkisen liikenteen tai energiaa tehokkaasti hyödyntävien ajoneuvojen ja liikennemuotojen välisen siirtymän kehittäminen ovat keskipitkän aikavälin toimenpiteitä. Yhteisön C02-päästöjen vakauttamistavoitteeseen pääsemisen todennäköisyys on riippuvainen monista tekijöistä, mutta niistä keskeisin on suunniteltujen toimenpiteiden vaikutus, jota huomattava ero toimenpide- ja perusskenaarion välillä kuvastaa (katso liite A, taulukko A2). Toimenpiteiden täytäntöönpanoon ja niiden tosiasiallisiin vaikutuksiin 14 liittyvän epävarmuuden vuoksi toimenpideskenaariota voitaisiin pitää arvioituna vähenemispotentiaalina, vaikka tosiasiallinen tulos vuonna 2000 saattaakin poiketa siitä huomattavasti. Olisikin hyvin tärkeää kyetä arvioimaan toimenpiteiden vaikutusta, mutta se on kansallisten tiedonantojen/ohjelmien perusteella hyvin vaikeaa, koska niissä ilmoitetut tiedot ovat yleensä puutteelliset. Kansalliset tiedonannot/ohjelmat ovat pääsääntöisesti epäselviä seuraavilta kohdin. • Suunniteltujen toimenpiteiden etenemisvaihe, toisin sanoen onko ne jo toteutettu, onko niiden toteuttaminen meneillään vai ollaanko sitä vasta harkitsemassa. Silloinkin, kun tämä on ilmoitettu, on vaikeaa päästä selvyyteen siitä, onko täytäntöönpano jo alkanut, mikä on toimenpiteen täytäntöönpanoon on panostettu ja onko rahoitus jatkossa turvattu. • Onko toimenpide otettu käyttöön osana kansallista ilmastonmuutospolitiikkaa vai jostakin muusta poliittisesta syystä. • Ovatko C02-päästöjen alentamisen yhteydessä suoritetun päästötasojen mittauksen tulokset yhtäpitävät toimenpideskenaarion ja perusskenaarion välisen erotuksen kanssa. Myös silloin, kun nämä tiedot on annettu, olisi hyödyllistä saada käyttöön toimenpiteiden täytäntöönpanon etenemistä kuvaavia osoittimia, jotta pystyttäisiin arvioimaan, millä todennäköisyydellä toimenpiteiden täydet vaikutukset ovat vuoteen 2000 mennessä toteutuneet. Toimenpiteiden vaikutukset ovat ainoastaan osittain vertailukelpoiset maiden välillä, koska arviot on tehty keskenään erilaisia ratkaisumalleja ja oletuksia käyttäen. - Arvioissa ei anneta C02-päästöistä toimenpide-ja perusskenaarioita jokaiseksi vuodeksi vuosien 1990 - 2000 välillä, joita voidaan käyttää vertailukohteina toimenpiteiden tämänhetkisiä vaikutuksia arvioitaessa. 3. 3. 2 Nielun avulla poistamisen vaikutukset C02:n nielun avulla poistamisen tehostamista, joka tavallisimmin tapahtuu metsänhoitoa edistämällä, ei lueta pyrkimyksiin yhteisön C02-tavoitteeseen pääsemiseksi, jotka yleensä perustuvat yksinomaan päästöihin. Eräänä ongelmana nielun avulla poistamisen sisällyttämisessä kyseisiin pyrkimyksiin on, että puusto voi erityisesti, jos metsää harvennetaan ja käytetään rakennustarvikkeiksi tai muihin pitkän aikavälin tarkoituksiin, poistaa ilmakehästä hiiltä pitkien aikojen kuluessa, mutta ei pysyvästi. Metsittäminen ei pysäytä kokonaispäästöjen tai vaikuta C02-päästöjen kohoamisen pääaiheuttajaan eli fossiilisten polttoaineiden käyttämiseen. Tämä on otettava huomioon erityisesti niissä maissa, joissa nielujen lisääntyminen muutoin ajan mittaan peittäisi päästötason kohoamisen. lisääntymistä On arvioitu, että vuosien 1990 - 2000 välisenä aikana yhteisössä saattaa olla yhteensä 350 000 hehtaaria uusia istutuksia, joista 100 000 hehtaaria on istutuksia entiselle maatalousmaalle tuloksena yhteisessä maatalouspolitiikassa tapahtuneista uudistuksista ja 250 kaupallisista hehtaaria kannustustoimista(22). jäsenvaltioiden politiikoista seurausta 000 ja 22Luonnonvarojen hoidon yksikkö (1994), Metsät C()2-nieluina, Loppukertomus Euroopan komissiolle, PO XI/B/4. 15 Jäsenvaltiot ovat useimmissa tapauksissa sisällyttäneet kansallisiin C02-strategioihinsa toimenpiteet nielun tehostamiseksi. Maista neljällä ei ole varattuna toimenpiteitä nielujen tehostamiseksi ja yhdellä toimenpiteet ovat vasta käsitteellisessä vaiheessa. Meneillään olevat toimenpiteet ovat kaikissa maissa hyvin samankaltaisia ja niihin kuuluu useimmiten tarkoitettujen metsitys, metsien ylläpito, metsätalous ja pitkäaikaiseen käyttöön metsätaloustuotteiden käytön edistäminen. 3. 3. 3 Jäsenvaltioiden arviot vuodeksi 2000 Ajan tasalla olevan kuvan saamiseksi mahdollisesta yhteisön vakauttamistavoitteeseen pääsystä taulukossa AI (liitteessä) on esitetty maakohtainen yhteenveto arvioista vuodeksi 2000. Nämä arviot perustuvat jäsenvaltioiden kansallisissa tiedonannoissa/ohjelmissa esitettyihin tietoihin ja komissiolle virallisesti ilmoitettuihin ajan tasalle saatettuihin tietoihin. Arviot perustuvat oletukseen, että yhteisön C02-/energiaveroa ei kanneta niissä maissa, jotka eivät vielä ole sellaista veroa ottaneet käyttöön. Arviot ja ennusteet vuodeksi 2000 on tarkistettu siten, että ne kaikki noudattavat samaa lähtötasoa, EU:n C02-kartoitusta vuodeksi 1990 (katso 2. 1 osasto). Jos jäsenvaltiot ovat esittäneet sekä toimenpide- että perusskenaarion, vaikutus on laskettu näiden kahden erotuksena. Tapauksissa, joissa jäsenvaltiot ovat esittäneet ainoastaan yhden ennusteen (useimmiten toimenpiteiden vaikutuksista annetussa kansallisessa tiedonannossa ilmoitettujen tietojen perusteella ja taloudellisista kasvuprosenteista ja käyttämällä joukkoa yhdenmukaisia oletuksia polttoaineiden hinnoista. Taulukossa AI ei kuitenkaan ole esitetty perusskenaarioita, koska kaikki maat eivät niitä toimittaneet. toinen skenaario on johdettu toimenpideskenaario), Laskemalla yhteen yksittäisten jäsenvaltioiden arviot ja ennusteet voidaan arvioida yhteisön C02-päästöt vuonna 2000. Olisi kuitenkin huomattava, että käyttämällä tätä menetelmää yhteisön arvion kokoamiseen saadaan ainoastaan suuntaa-antavia tuloksia, sillä jäsenvaltioiden käyttämien ratkaisumallien ja oletusten moninaisuuden vuoksi niiden arvioiden välillä on jonkin verran epäjohdonmukaisuutta. Lisäksi jotkin jäsenvaltiot ovat laatineet arviot kaikista C02-päästöennusteista, kun taas eräät muut ovat laatineet niitä ainoastaan energiankäytöstä aiheutuvista päästöistä. Taulukossa olevissa arvoissa ei näitä eroja ole otettu huomioon. Lopuksi perusvuositiedot, joita arvioissa ja ennusteissa on käytetty, eivät käytännöllisesti katsoen missään kyseisistä tapauksista vastaa EU:n C02- kartoitusta. Arvioiden ja EU:n kartoituksen välille voidaan luoda yhteys käyttämällä muutossuureita absoluuttisten päästötasojen sijaan, mutta tämä menetelmä johtaa myöhemmin siihen, että taulukon 3 arviot eroavat jäsenvaltioiden ilmoittamista. Edellä olevat rajoitukset huomioon ottaen tämä analyysi osoittaa, että yhteisö voi vakauttaa päästöt vuoden 1990 tasolle vuoteen 2000 mennessä, jos jäsenvaltiot pystyvät toteuttamaan arvionsa. Saksa tulee edelleen olemaan suurin C02-päästöjen aiheuttaja, mutta sen osuus niistä laskee 30 prosentista vuonna 1990 24 %:iin vuonna 2000. Saksojen yhdentymisestä vuonna 1990 johtuvan poikkeuksellisen tilanteen vuoksi Saksan osuus yhteisön C02-päästöjen vähentämisestä tulee todennäköisesti olemaan merkittävä. Ei kuitenkaan ole varmaa, että tämä väheneminen on pysyvää, jos uusien Länderien taloudellinen kasvu vielä nopeutuu siitä, millaista se on ollut vuodesta 1990 alkaen. Vuonna 1994 BKT:n kasvuksi arvioitiin itäisissä Ländereissä 9 %, ja on odotettavissa, että entinen DDR tulee seuraavan parin vuoden aikana edelleen olemaan nopeimmin 16 kasvava alue Euroopassa(23). Saksaa koskeva ennuste tulee sen vuoksi olemaan erityisen herkkä oletuksille BKT:n kasvusta; -13 prosentin skenaarion taustalla olevaa oletusta ei ole täsmennetty. Arviot ja ennusteet ovat yleensä herkkiä oletuksille sekä BKT:n kasvusta että polttoaineiden maailmanmarkkinahinnoista. Tärkein edellä kuvattuihin tuloksiin sisältyvä epävarmuustekijä liittyy siten siihen tosiseikkaan, että kaikki maat eivät ole täsmentäneet käyttämiään oletuksia. Jos oletukset ovat selkeitä, ne yleensä vaihtelevat maasta riippuen (esimerkiksi Italia oletti, että öljyn hinta vuonna 2000 tulee olemaan 15 dollaria tynnyriltä, kun taas Ruotsin oletus samoista maailmanmarkkinahinnoista oli 28 dollaria tynnyriltä). Jotkin tällaisista eroista saattavat kuvastaa tosiasiallisia eroja toimitetun polttoaineen polttoaineiden maailmanmarkkinahintoihin, jäsenvaltioiden oletusten tulisi pohjimmiltaan olla keskenään johdonmukaisia. hinnoissa, mutta mitä esimerkiksi tulee arvioitu toimenpiteiden täytäntöönpano Toisena epävarmuustekijänä on sekä toimenpiteiden vaikutusten teknisen mittaamisen että varsinaisten täytäntöönpanovaiheen osalta. Edellä olevassa taulukossa oletuksena toimenpiteiden vaikutuksesta on toimenpide- ja perusskenaarion välinen erotus. Kaikki toimittaneet perusskenaariota, ja vaikka sellainen olisi toimitettu, sillä on eri jäsenvaltioissa erilainen toimenpiteitä merkitys. Useimmat maat ovat perusskenaarioonsa, vaikka jotkin niistä jättävät nämä toimenpiteet määrittelemättä, esimerkiksi kuvailemalla niitä 'energian käytön optimoimiseksi', kuten Itävallan tapauksessa, kun taas eräät muut jäsenvaltiot, kuten Alankomaat, nimenomaan ilmoittavat, että tiettyyn päivämäärään mennessä täytäntöönpannut toimenpiteet on sisällytetty perusskenaarioon. jäsenvaltiot eivät ole toisella sisällyttäneet tavalla tai Jos toimenpide- ja perusskenaario on laadittu eri aikaan, niiden taustalla olevat oletukset saattavat vaihdella. Tällaiset eroavaisuudet esiintyvät sitten ikään kuin osana toimenpiteiden vaikutuksista, varsinkin silloin, jos niiden taustalla olevat oletukset eivät ole selkeitä. Toimenpideskenaariossa jäsenvaltiot ovat käyttäneet laajalti erilaisia ratkaisumalleja ja menetelmiä niiden vaikutusten mittaamiseksi, joita toimenpiteillä tulee olemaan. Käytetystä menetelmästä riippumatta arvion tekemistä mutkistaa se tosiseikka, että esimerkiksi eräillä toimenpiteillä voi olla vaikutus ainoastaan, jos ne pannaan täytäntöön yhdessä muiden toimenpiteiden kanssa, kun taas eräiden muiden toimenpiteiden vaikutus ei voi olla pelkästään täydentävä, koska niiden alentamispotentiaali voi olla päällekkäinen muiden kanssa. Myös tapa, jolla jäsenvaltiot sisällyttävät makrotaloudellisiin malleihinsa mikrotasolla laskettujen toimenpiteiden vaikutuksen, vaihtelee jäsenvaltioiden välillä suuresti. Jäsenvaltioista ainoastaan neljä on esittänyt määrällisesti jokaisen toimenpideskenaarioon sisällyttämänsä toimenpiteen (Belgia, Kreikka, Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta). Muissa tapauksissa, joissa määrällisesti esitettyjen toimenpiteiden summa ylittää toimenpide-ja perusskenaarion välisen erotuksen, on oletettu, että määrällisesti esitettyjen toimenpiteiden summa muodostaa pikemminkin potentiaalin kuin vaikutuksen, johon tosiasiallisesti voidaan päästä (esimerkiksi Suomen osalta 16 000 - 18 000 Gg C02:a 23OECD Economic Outlook (57), kesäkuu 1995. 17 oletetaan potentiaaliksi mutta ainoastaan 9000 Gg C02:a pidetään toimenpiteiden mahdollisena vaikutuksena, koska tämä on kyseisten kahden skenaarion välinen erotus). Saksa on luetellut 109 toimenpidettä, mutta yhtäkään niistä ei ole esitetty määrällisesti. Saksan arviota mutkistaa vielä se tosiseikka, että vuodeksi 2000 ei ole annettu minkäänlaisia ennusteita. Komissiolle on toimitettu karkea arvio vähenemisestä 13 prosentilla24, mutta mistään sen taustalla olevista oletuksista tai siinä huomioon otetuista toimenpiteistä ei ole tietoa (komissiolle ilmoitettiin päästötason 13 - 16 prosentin suuruinen vähenemisväli; näistä arvioista alempi on otettu taulukkoon 3). Toimenpiteiden vaikutuksen mittaamiseen liittyy epävarmuustekijä, joka koskee edellä tarkasteltujen toimenpiteiden täytäntöönpanoa. Kaikilla mailla on toimenpiteitä, jotka ovat edelleen panematta täytäntöön ja joissakin jäsenvaltioissa tällaiset toimenpiteet ovat tärkeä osa niiden C02-strategiaa (esimerkiksi Belgiassa). Jos täytäntöönpanoa ei pian aloiteta, toimenpiteiden ei voida odottaa vaikuttavan vuoteen 2000 mennessä. Koska neljä valtiota eli Ranska, Saksa, Italia ja Yhdistynyt kuningaskunta aiheuttivat 72 % yhteisön vuoden 1990 C02-päästöistä, niiden kunkin esittämien toimenpiteiden toteuttamiseen liittyvien epävarmuustekijöiden poistaminen mahdollisimman tehokkaasti on erityisen tärkeää. Ranskassa toimenpiteet toteutetaan pääasiassa pitkällä aikavälillä vuoden 2000 jälkeen25. Saksan tiedonannon mukaan 88 toimenpiteen täytäntöönpano on meneillään, mutta siitä, mitä tämä merkitsee panostusten, keston, poliittisen sitoumuksen tai rahoituksen saatavuuden kannalta, on hyvin vähän tietoa, eikä toimenpiteiden vaikutusta ole esitetty määrällisesti. Italian skenaariosta ilmenevä toimenpiteiden vaikutus on epätavallisen suuri, mutta siinä ei kuitenkaan ole ilmoitettu, mistä tämä aleneminen johtuu. Toimenpiteiden täytäntöönpano vaihe on epäselvä eikä mitään toimenpiteistä ole erikseen esitetty määrällisesti. Yhdistyneessä kuningaskunnassa rahoituksen ennakoituun tasoon liittyvien muutosten vuoksi vaikutuksen uskotaan nyt olevan alunperin arvioituja vaikutuksia vähäisempi Kreikalla, Irlannilla, Portugalilla ja Espanjalla on kaikilla 'tavoitteita', joissa on otettu huomioon niiden taloudellisen kasvun oletettu nopeutuminen. Kunkin ennusteet ovat näiden tavoitteiden mukaisia. Kreikka korjasi 'realistista tavoitettaan' alentamalla sitä 25 prosentin kasvusta 15 prosentin +/- 3 prosentin kasvuun26. Tämä liittyy pikemminkin toimenpiteiden odotettua taloudellisesta kasvusta kuin tarkistettuihin oletuksiin suurempaan vaikutukseen. Päästöt näissä maissa liittyvät todennäköisemmin vuoteen 2000 mennessä saavutettavaan taloudelliseen kasvuun kuin niiden kansallisissa C02- strategioissa täytäntöönpantaviin toimenpiteisiin. Sen vuoksi on todennäköistä, että jos taloudellinen kasvu näissä maissa etenee odotetulla tavalla, päästöt kasvavat sen mukana. Toimenpiteet eivät näissä skenaarioissa (Kreikkaa lukuun ottamatta) ole täysin loppuunvietyjä, ne ovat erittäin riippuvaisia rahoituksen saatavuudesta ja sen vuoksi tuskin vaikuttavat päästöjen lisääntymistä ehkäisevästi. Useissa ydinvoimaa käyttävissä maissa on ollut yhä vaikeampaa saada yleistä hyväksyntää uusien voimalaitosten rakentamiseen (esimerkiksi Suomessa eduskunta hylkäsi esityksen viidennen ydinvoimalaitoksen rakentamisesta. Ranskassa on tällä hetkellä rakenteilla neljä 24Suullinen tiedonanto, seurantakomitean kokous 14 päivänä helmikuuta 1995. 25Tiivistelmä 19 päivänä lokakuuta 1994 pidetyn seurantakomitean kokouspöytäkirjasta. 26Tiivistelmä 14 päivänä helmikuuta 1995 pidetyn seurantakomitean kokouspöytäkirjasta. 18 huomioon sähkönkulutukseen 1450 MW PWR:n laitosta ja niihin odotetaan saatavan valtuutus ennen vuotta 2000. ennusteet, Ranskan Ottaen ydinvoimalaitosten tehostetun verkoston ja sen viennin osalta odotetun kasvun ennen vuotta 2000 tuskin tilataan muita ydinreaktoreita. Jos Euroopan unionissa aiheutettujen päästöjen vakauttamiseksi kuitenkin pidetään tarpeellisena 70 ecun tasoa säästettyä hiilitonnia kohden, Ranskan ydinalan investointipolitiikkaa olisi ehkä tarkistettava. nykyiset liittyvät Ruotsi on tehnyt ennusteensa sen oletuksen perusteelta, että suunniteltu ydinvoiman käytöstä poistaminen aloitetaan vasta vuoden 2000 jälkeen. Vaikka näin kävisikin, energian kysynnän kasvuun on vastattava käyttämällä sähköntuotantoon fossiilisia polttoaineita, varsinkin kun vesivoiman käytön laajentaminen on kielletty. Käytöstä poistamisvaiheen alettua sähköntuotannon alan päästöt tuleva todennäköisesti lisääntymään merkittävästi. 3. 3. 4 Vaihtoehtoiset arviot vuodeksi 2000 edellä käsiteltyihin Koska huomattavia epävarmuustekijöitä, niitä on hyödyllistä verrata vaihtoehtoisiin ennusteisiin; muunnettu ennuste, joka perustuu jäsenvaltioiden arvioihin mutta jossa on käytetty ainoastaan muutamia yhteisiä oletuksia, erityisesti kasvuprosenttien herkkyysanalyysiä sekä komission uutta ennustetta, joka perustuu uusiin energiaskenaarioihin. ennusteisiin arvioihin liittyy ja 'Muunnetussa ennusteessa' on käytetty sellaisia maakohtaisia BKT-kasvuprosentteja (jäsenvaltioiden antamien sijasta), jotka ovat yhdenmukaiset kasvuprosentteja ja polttoaineiden (erityisesti raakaöljyn) EU. n tuontihintoja koskevien yhteisön ennusteiden kanssa(27). Vuosien 1990 - 1993 osalta on käytetty pelkästään energiankulutuksen perusteella arvioitua C02-päästöjen tosiasiallista kasvua(28). Sen jälkeen päästöt on arvioitu vuosiksi 1993 - 1995 annettujen OECD:n BKT-ennusteiden sekä komission yksiköiden vuodeksi 1995 - 2000 esittämien ennusteiden perusteella(29). 'Komission ennuste' perustuu hiljattain ajan tasalle saatetun energiaskenaarion, jossa on käytetty komission energiaratkaisumalleja (Conventional Wisdom -skenaario 2020), avulla saatuun väliaikaiseen tulokseen. Sen mukaan energiankulutuksesta aiheutuvat päästöt lisääntyvät arviolta 5 %:lla. 27BKT:n kasvua koskevat oletukset julkaisusta Komission yksiköiden julkaisuja (PO II), Keskipitkän aikavälin ennusteet vuosiksi 1995 - 2000, kesäkuu 1995. BKT:ta koskevat numerotiedot julkaisusta OECD Economic Outlook (57), kesäkuu 1995. Öljyn tuontihinnat julkaisusta OECD Green model, kesäkuu 1995, jossa vuosiksi 1985 - 2000 ennustetaan 4979 - 4052 dollarin vaihtelua terrajoulea kohden EU:ssa. Energian hintaa koskevat arviot ovat julkaisusta 'A View to the Future', syyskuu 1992. 28Eurostat, kesäkuu 1995. Yhdenmukaistetut päästökertoimet. 29Päästötiedot vuodeksi 2000 on laadittu käyttämällä 'muuntoindeksiä', joka on laskettu OECD:n/komission BKT-kasvuprosenttien saatujen polttoaineidenhintojen sekä kansallisiin ilmoituksiin liitettyjen BKT:n kasvuprosenttien ja tulon- ja hinnanmuutoksia koskevien oletusten perusteella. ja OECD Green modelista Jäsenvaltiot ovat sitoutuneet taulukon A2 (liitteessä) sarakkeessa a esitettyihin arvioihinsa. Sarakkeessa b ja c esitetyt vaihtoehtoiset skenaariot heijastavat kaikkiin tuleviin ennusteisiin sisältyvää epävarmuutta. Kuten kaikki ennusteet, taulukossa A2 esitetyt kaksi vaihtoehtoa ovat puutteellisia. Näiden arvioiden tulosten erilaisuus osoittaa, kuinka tärkeitä niiden taustalla olevat oletukset ovat. Jäsenvaltioiden arvioissa BKT:ta koskevat oletukset ovat yleensä alhaisempia ja öljynhintoja koskevat korkeampia kuin muunnetussa arviossa käytetyt. Tämä selittää osittain sen, miksi jäsenvaltioiden EU-15 -arvio osoittaa päästöjen vähenevän, kun taas kaksi muuta ennustetta osoittavat niiden kasvavan. Toisena syynä voi olla se, että jäsenvaltioiden arvioihin saattaa sisältyä oletus, jonka mukaan kaikkien toimenpiteet saadaan pantua täytäntöön, kun taas vaihtoehtoisissa arvioissa saatetaan antaa sijaa mahdollisuudelle, että täytäntöönpano jää jonkin verran vajaaksi. Mitä tulee näihin taustalla oleviin oletuksiin, on todennäköistä, että muunnettu ja komission ennuste ovat johdonmukaisempia, sillä ne perustuvat yhteisiin ulkoisiin oletuksiin. Edellä olevassa jaksossa käsitellyt menetelmiä koskevat ongelmat ovat samat sekä jäsenvaltioiden että muunnetuissa arvioissa, kuten myös liittyvät epävarmuustekijät. Jäsenvaltioiden arvioissa käytetty yksityisestä yleiseen johtava lähestymistapa on vastakkainen komission arvion kanssa, joka perustuu ylhäältä päin jäsentävään analyysiin. täytäntöönpanoon toimenpiteiden Edellä esitettyjen ennusteiden ja toimenpiteiden täytäntöönpanoon liittyvän epävarmuuden perusteella todennäköisin kehitys päästöjen on lisääntyminen vuoteen 2000 mennessä vaihteluvälillä 0 - 5 %. Tässä vaihteluvälissä on otettu huomioon öljynhintojen ja BKT:n kasvuprosenttien epävarmuus. 4 JOHTOPÄÄTÖKSET tiedonantojen/ohjelmien Kansallisten taso on parantunut merkittävästi siitä, kun ensimmäiset kansalliset ohjelmat toimitettiin arvioitaviksi vuonna 1993. Niissä annetut tiedot ovat kuitenkin yksityiskohtien osalta edelleen riittämättömät, jotta yhteisön vakauttamistavoitteen edistymistä voitaisiin arvioida tyydyttävällä tavalla. Yleisesti ottaen vuodeksi 2000 odotettujen tulosten toteutuminen on edelleen erittäin epävarmaa. Keskeisten tietojen puuttumisen vuoksi seurantakomiteassa hyväksytyn menetelmän soveltaminen täysimittaisesti ei ole ollut mahdollista(30). Tiedon puutteen vuoksi on tehty erityisesti seuraavat tärkeät myönnytykset, jotka johtavat epävarmuuteen vuodeksi 2000 odotetuista tuloksista: Koska vertailuvuodelta 1993 ei ole saatavilla minkäänlaista yhteisö C02- kartoitusta, päästöjen kehityssuuntausta perusvuoden 1990 ja vertailuvuoden välillä ei ole ollut mahdollista tutkia. Sellaisen vuoden 2000 yhteisön arvion kokoaminen, joka perustuisi jäsenvaltioiden toimittamiin arvioihin, ei jäsenvaltioiden käyttämien menetelmien ja oletusten kesken vallinneiden eroavaisuuksien vuoksi ollut mahdollista. Sen vuoksi on esitetty kaksi vaihtoehtoista arviota. Niistä toinen on muunnettu arvio, jossa on käytetty yhdenmukaisia oletuksia kasvusta ja polttoaineiden hinnoista, ja toinen 30Seurantakomitean viides kokous 18 päivänä toukokuuta 1995. 20 perustuu yhteisön energiaskenaarioihin vuodeksi 2020. Kummassakin näistä vaihtoehtoisista skenaarioista arvioidut C02-päästöt vuonna 2000 ovat korkeampia kuin jäsenvaltioiden omissa arvioissa. Tiedot toimenpiteiden täytäntöönpanosta ovat riittämättömät. Tämä on edistymisen arvioinnin kannalta keskeinen tekijä. Arvion tulosten luotettavuutta heikentää osittain se tosiseikka, että neljä suurinta C02-päästöjen aiheuttajaa, jotka ovat Saksa, Ranska, Italia ja Yhdistynyt kuningaskunta (jotka edustivat 72 % päästöistä vuonna 1990), toimittivat riittämättömästi tietoja toimenpiteiden täytäntöönpanosta. Kansallisiin ohjelmiin perustuvien toimenpiteiden täytäntöönpanon tehokkuudesta on ylipäätään vaikea tehdä arvioita, koska niistä ei ole toimitettu tarvittavia tietoja. Näihin tässä arviointikertomuksessa esille tuleviin puutteisiin olisi puututtava kolmannessa vuonna 1996 suoritettavassa arvioinnissa. Myöhempien kertomusten esittämisen ja arvioinnin parantamiseksi tietoja. tarvitaan yhdenmukaisempia Asiakirjat(31), joista sovittiin seurantakomitean viidennessä kokouksessa 18 päivänä toukokuuta, auttavat tällaisten tietojen antamisessa. Lisäksi on muun muassa ehdotettu sellaisen työkokouksen järjestämistä, jossa arvioiden laatimisen kehittämisestä voitaisiin keskustella. Seurantakomitea myös kokoaa työryhmän avustamaan sitä näissä toimenpiteissä. ja avoimempia Tämän arvioinnin tulosten mukaisesti ei voida sulkea pois sitä mahdollisuutta, että yhteisön päästöt ylittävät vuoden 1990 tason 0 -5 prosentilla vuoteen 2000 mennessä. Tämän vaihteluvälin alempi arvo perustuu oletukseen, jonka mukaan toimenpiteiden arvioidun vaikutuksen enimmäispotentiaali, sellaisena kuin se on esitetty jäsenvaltioiden toimenpideskenaariossa, tosiasiallisesti toteutuu. Koska tämänhetkiset päästöt jäävät alle vuoden 1990 tason, jopa niiden vakauttaminen vuoteen 2000 mennessä viittaa siihen, että päästöt tulevat tällä välin lisääntymään. Jos energian hinnat pysyvät alhaisina ja BKT kasvaa odotettua nopeammin, ne saattavat lisääntyä vaihteluvälin enimmäisrajaan asti tai sen yli. Tällainen 5 prosentin tai sen ylittävä kasvu merkitsisi huomattavaa poikkeamista sovitusta vakauttamissitoumuksesta. Kuten edellä on mainittu, myös toimenpiteiden toteuttamiseen liittyy epävarmuutta ja monilla niistä on vaikutusta vasta vuoden 2000 jälkeen. Viisi maata on ilmoittanut pääsevänsä tavoitteisiinsa ainoastaan, jos C02-/energiaveroa aletaan kantaa yhteisön tasolla. Jos potentiaali ei kokonaisuudessaan tule hyödynnetyksi, C02-päästöt saattavat edelleen lisääntyä, jollei lisätoimenpiteitä panna täytäntöön. Tässä arvioinnissa on otettu huomioon 15 jäsenvaltion päästöt ja kansalliset ohjelmat, ja saatu kokonaiskuva on sen vuoksi muuttunut verrattuna edelliseen arviointiin, jossa maita oli ainoastaan 12. Seuraavien arviointien odotetaan perustuvan tarkempiin tietoihin jäsenvaltioiden toimittaessa kansallisista ohjelmistaan viimeisimmät ajan tasalla olevat tiedot ja käyttäessä tiedonantojen laatimiseen mallia, joka on sovitettu tiiviimmin yhteen käytetyn menetelmän kanssa. 31 Seurantakomitean viides kokous 18 päivänä toukokuuta 1995: Vuosikartoitusten sisältöä ja muotoa koskeva ehdotus ja Kansallisten ohjelmien sisältöä ja menetelmää niiden edistymisen arvioimiseksi koskeva ehdotus. 21 Sen vuoksi vaikuttaa siltä, että komissio ei tässä vaiheessa voi todeta käyttöön otettujen menettelytapojen olevan riittäviä sovittuihin tavoitteisiin pääsemiseksi tai varsinkaan C02- päästöjen vähentämisen varmistamiseksi vuodesta 2000 alkaen. Kesäkuun 22 ja 23 päivänä 1995 kokoontunut neuvosto pyysi komissiota muuttamaan seurantakomiteassa vuonna 1993 tehtyä päätöstä jatkaakseen kasvihuonekaasujen valvontaa koskemaan vuoden 2000 jälkeistä kautta. Tämä on tärkeää, koska on todennäköistä, että yhteisön päästöt tulevat vuoden 2000 jälkeen lisääntymään, vaikka täytäntöön pannuilla toimenpiteillä onkin jatku va vaikutus. Kansainvälisen energiajärjestön (IEA) energiaa koskevat ennusteet, joiden perusteella C02-ennusteet on laskettu, osoittavat, että niissä kahdeksassa EU-maassa, jotka ovat toimittaneet vuoden 2000 jälkeistä aikaa koskevat ennusteensa, energiaan liittyvät päästöt vuonna 2010 saattavat olla 7 % korkeammat kuin vuonna 1990(32). Vuoden 2000 jälkeisten näkymien huomioon ottaminen on siten myöhempien arviointien kannalta yhä tärkeämpää. 32IEA Energiaan liittyvät C02-ennusteet, kesäkuu 1995. Kyseiset kahdeksan maata ovat Belgia, Suomi, Ranska, Saksa, Irlanti, Luxemburg, Alankomaat ja Yhdistynyt kuningaskunta. 22 LIITE A TAULUKOT 15 JÄSENVALTION C02-KARTOITUKSISTA, ARVIOISTA JA TOIMENPITEIDEN VAIKUTUKSISTA 23 Taulukko Al Jäsenvaltioiden arviot, ennusteet ja toimenpiteiden vaikutus 1990 - 2000 (Gg COjH*) - Mukautettu vuoden 1990 yhteiseen lähtötasoon (Gg COJ Jäsenvaltio (a) CO,-kartoitus 1990(,) (b) Muutos 1990/2000(2) (c) Muutos % 1990/2000 (d) Arvio 2000 (toimenpideskenaario) (3) (e) Toimenpiteiden vaikutus'* Itävalta 59200 380 0,6 59580 5520 Belgia 114500 -1300 -1. 1 113200 13630 Tanska 52100 -6200 -11,9 45900 13500 -f Suomi 53900 16000 29,7 69900 9000 Ranska 366500 31840 8,7 398340 73200 Saksa 1013000 -131560 -13,0 881440 144330 Selvitykset** STAB-skenaario on toimenpideskenaario. STAB:in tavoitteena on päästöjen vakauttaminen vuoden 1990 tasolle vuoteen 2005 mennessä (vähentäminen 8800 Gg:lla vuoden 2005 IER-viiteskenaarioon verrattuna). Toimenpiteiden vaikutus interpoloitu vuodeksi 2000. Ennustetta on korjattu lämpötilan mukaan. Bureau de Planin skenaario ilman C02-veroa on toimenpideskenaario. Energia 2000 -seuranta-arvio vuosiksi 1990/2000 on toimenpideskenaario. Tavoitteena on vähentää päästöjä 20 prosentilla vuoden 1988 tasoon verrattuna vuoteen 2005 mennessä. Vain energiaan liittyviä päästöjä. Oletuksena on, että kaikki maahantuotu energia tuotetaan tulevaisuudessa kotimaassa (katso maakohtaiset yhteenvedot). Seurantakomitealle annetussa ilmoituksessa oleva skenaario 1 on toimenpideskenaario, joka sisältää myös nielut. Perusskenaario on johdettu käyttäen perusteena yhdenmukaisia oletuksia polttoaineiden hinnoista ja BKT:n kasvuprosentista. Toimenpideskenaario vuodeksi 2000 on päästöjen väheneminen 13 prosentilla vuoden 1990 tasolta, kuten komissiolle ilmoitettiin seurantakomitean kokouksessa helmikuussa 1995. Kreikka 86100 12320 14,3 98420 9590 Irlanti 30720 6300 20,5 37020 1390 Italia 436300 12630 2. 9 448930 54370 Jäsenvaltio (a) C02-kartoitus 1990(" (b) Muutos 1990/2000(2> (c) Muutos % 1990/2000 (d) Arvio 2000 (toimenpideskenaario) (3) (e) Toimenpiteiden vaikutus'4' Luxemburg 13300 -3200 -24,1 10100 7820 Alankomaat 151800 -600 -0,4 151200 10500 Portugali 42500 15300 36 57800 7030 Toimenpideskenaario on realistisimpana tavoitteena pidetty päästöjen lisääntyminen 15 prosentilla vuoden 1990 tasolta vuoteen 2000 mennessä. Perusskenaario perustuu yhdenmukaisiin oletuksiin polttoaineiden hinnoista ja BKT:n kasvuprosentista. Toimenpideskenaario on päästöjen väheneminen 13 prosentilla vuoden 1990 tasolta vuoteen 2000 mennessä. Toimenpiteiden määrällisesti esittäminen puutteellista. Toimenpideskenaario on päästöjen lisääntyminen 1 - 5 prosentilla (keskimäärin 3 prosentilla) vuoden 1990 tasolta vuoteen 2000 mennessä, kuten komissiolle seurantakomitean kokouksessa helmikuussa 1995 ilmoitettiin. Toimenpiteiden määrällisesti esittäminen puutteellista. Selvitykset'5' Perusskenaario johdettu käyttäen perusteena yhdenmukaisia oletuksia polttoaineiden hinnoista ja BKT:n kasvuprosentista. Toimenpiteiden määrällisesti esittäminen puutteellista. Toimenpide- ja perusskenaariot otettu Energiapoliittisesta skenaariosta. Toimenpiteet on esitetty määrällisesti aloittain. Perusskenaario on johdettu käyttäen perusteena yhdenmukaisia oletuksia polttoaineiden hinnoista ja BKT:n kasvuprosentista. Toimenpideskenaario on päästöjen lisääntyminen 40 prosentilla vuoden 1990 tasolta vuoteen 2000 mennessä. Ei määrällisesti esitettyjä toimenpiteitä. Espanja 227300 54100 23,8 281400 59470 Ruotsi 61300 2700 4,4 64000 10200 Yhdistynyt kuningaskunta 579800 -35140 -6,1 544660 71740 Perusskenaario on johdettu käyttäen perusteena yhdenmukaisia oletuksia polttoaineiden hinnoista ja BKT:n kasvuprosentista. Toimenpideskenaario on päästöjen lisääntyminen 25 prosentilla vuoden 1990 tasolta vuoteen 2000 mennessä. Toimenpiteitä ei ole selkeästi esitetty määrällisesti. Toimenpideskenaario tarkoittaa 4 prosentin kasvua vuoteen 2000 mennessä vuoden 1990 tasolta, ennustetta ei ole korjattu lämpötilan mukaan, vakauttaminen suoritettu jos ennustetta on korjattu lämpötilan mukaan. Kaikki skenaarion toimenpiteet on esitetty määrällisesti. Toimenpideskenaario otettu EP-65:sta, keskeistä on BKT:n kasvu, korkeat polttoaineiden hinnat, päästöjen väheneminen 6 prosentilla vuoden 1990 tasolta vuoteen 2000 mennessä. Kaikki skenaarion toimenpiteet on esitetty määrällisesti. EU-15 3 285 620 -26430 -0,8 3260 900 491 290 01 COj-kartoitus 1990, kesäkuu 1995. <31 Jäsenvaltioiden arvioihin perustuva absoluuttinen muutos 1990/2000. (1) Vuoden 1990 EU-15 C02-kartoitukseen perustuva toimenpideskenaario. (4) Toimenpide- ja perusskenaarion välinen erotus, jäsenvaltioiden arviot. ,5> Jotkin toimenpiteistä käsitetään hyvin laajassa merkityksessä. Vuotta 2000 koskevia arvioita ja ennusteita on mukautettu yhdenmukaisiksi saman perusvuoden 1990 eli sarakkeessa (a) esitetyn vuoden 1990 Corinair- kartoituksen kanssa. Viittä maata lukuunottamatu Corinair-kartoituksen luvut ovat jäsenvaltioiden käyttämiä vuoden 1990 kartoituksen lähtötasoja korkeammat. Ranskan, Irlannin ja Ruotsin kohdalla vuoden 1990 kartoituksen lähtötaso vastaa vuoden alempi. 1990 kohdalla esitettyä päätöslukua, kun taas Alankomaiden ja Yhdistyneen kuningaskunnan kohdalla Corinair-luku on Taulukko A2 Vaihtoehtoiset arviot vuodeksi 2000 (prosentuaalinen muutos 1990/2000) Jäsenvaltio (a) Jäsenvaltion arvio/ennuste0' 0>) Muunnettu arvio/ennuste0' (c) Komission ennuste0* Selvitykset Itävalta Belgia Tanska Suomi Ranska Saksa Kreikka Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Portugali Espanja 1 -1 -12 30 9 -13 14 20 3 -24 0 36 21 8 3 7 33 13 -10 19 25 6 -20 10 36 23 Kasvuprosentit vaihtelevat hieman mutta a kohdassa oletetut polttoaineiden hinnat ovat hyvin korkeat b kohtaan verrattuna, mikä selittää päästöjen vähäisen kasvun a kohdassa. Koska tietoja BKT:n kasvuprosentista ei ole, oletettu kasvuprosentti on 0,7 % alhaisempi kuin muunnetussa arviossa. Oletukset BKT:n kasvusta vaihtelevat hieman a ja b kohdan välillä, mutta polttoaineiden hinnat ovat a kohdassa erittäin korkeat ja hintojen vaihtelu hyvin jyrkkää, josta seuraa päästöjen väheneminen a kohdassa. BKT:n kasvuprosentti on a kohdassa alhaisempi ja polttoaineiden hinnat korkeammat kuin b kohdassa, mutta tulovaikutus on voimakkaampi ja johtaa suurempiin päästöihin b kohdassa. BKT:n kasvuprosentti on a kohdassa alhaisempi ja polttoaineiden hinnat korkeammat kuin b kohdassa, mikä johtaa pienempiin päästöihin b kohdassa. Koska tietoja BKT:n kasvuprosentista ei ole, oletettu kasvuprosentti on 0,7 % alhaisempi kuin muunnetussa arviossa. Koska tietoja BKT:n kasvuprosentista ei ole, oletettu kasvuprosentti on 0,7 % alhaisempi kuin muunnetussa arviossa. Koska tietoja BKT:n kasvuprosentista ei ole, oletettu kasvuprosentti on 0,7 % alhaisempi kuin muunnetussa arviossa. BKT:n kasvuprosentti ja polttoaineiden hinnannousu ovat b kohdassa paljon korkeammat kuin a kohdassa. Tulovaikutus on voimakkaampi kuin hintavaikutus johtaen suurempiin päästöihin b kohdassa. Kasvuprosentti on a kohdassa alhaisempi kuin b kohdassa. Polttoaineiden hinnat ovat samat. Päästöjen vähenemisaste on a kohdassa suurempi. BKT:n suurempi kasvuprosentti ja tulojen jyrkkä vaihtelu selittää päästöjen suuremman lisääntymisen b kohdassa. Polttoaineiden hinnat ovat a kohdassa korkeammat kuin b kohdassa. Koska tietoja BKT:n kasvuprosentista ei ole, oletettu kasvuprosentti on 0,7 % alhaisempi kuin muunnetussa arviossa. Tässä a kohdan alhaisempi kasvuprosentti ja korkeammat polttoaineiden hinnat selittävät b kohdan suuremmat päästöt. Ruotsi Yhdistynyt kuningaskunta EU-15 4 -6 -1 6 -2 3 Kasvuprosentti on a kohdassa alhaisempi ja polttoaineiden hinnat korkeammat kuin b kohdassa. Hinuvaikutus on hallitseva ja johtaa päästöjen alhaisempaan kasvuun a kohdassa. Tässä b kohdan korkeampi BKT. n kasvuprosentti johtaa suurempiin päästöihin kuin a kohdassa. 5,4 Kokonaismäärä EU yhteensä. '" C02:n Corinair-kartoitukseen perustuva arvio 1990/2000 (taulukossa AI oleva c sarake). ,2> Muunnettuihin yhteisiin oletuksiin BKT:sta ja polttoaineiden hinnoista perustuva arvio 1990/2000 m Arvio 1990/2000 otettu julkaisusta Komission yksiköt (PO XVII), Conventional wisdom scenario 2020. 55 LIITE B MAAKOHTAISET YHTEENVEDOT 29 Päästöt 1990 (GgC02) 59200 ITÄVALTA Arvio 1990/2000 C02-kartoituksen lähtötasolta (%) Toimenpiteiden vaikutus (GgC02) 0. 6 8 5520 Jäsenvaltion arvio(') Muunneltu kehityskulku Tavoite/päämäärä ja selvitykset: - Vakauttamisskenaario (vuoteen 2000 mennessä) - Noudatettava vähentämistavoite: 20 % vuoteen päästötasoon nähden (Toronton tavoite) 2005 mennessä vuoden 1988 ilmaistut toimenpiteet kohdistetaan uusiutuvien Yhteenveto toimenpiteistä: Useimmat toimenpiteet keskittyvät pikemmin loppukäyttöön liittyvän energiankulutuksen vähenemiseen kuin siirtymiseen polttoaineesta toiseen. Määrällisesti energianlähteiden edistämiseen lämmitystarkoituksissa tukien ja uusien tariffijärj estelyjen avulla. Samoja välineitä käytetään kaukolämmityksen edistämisessä. Huomiota kiinnitetään myös energiankulutuksen vähenemiseen kuljetusalalla, esimerkiksi polttoainekulutuksen ajoneuvovero. Teollisuuteen kohdistuvat toimenpiteet ovat pitkälti mukainen vapaaehtoisia. lukien lisäämiseen metsittäminen, metsänhoito, pitkäaikaisten puutuotteiden lisääminen. toimenpiteet, mukaan tarkoitetut Nielujen Määrällisesti ilmaistut toimenpiteet 1. 2. Ylijäämäolkien käyttöenergia (lämmitys maaseudulla, kaukolämmitys ja rakentamisavustukset; sähkön toimittamista julkiseen sähköverkkoon koskevat säännökset 0. 60 MtCO, Biokaasun käyttö polttoaineena ja raaka-aineena (kauko lämmitys ja rakentamisavustukset; sähkön toimittamista julkiseen sähköverkkoon koskevat säännökset 3. Aurinkoenergian käyttö varsinkin vcdenlämmitykseen; aurinkovaraajien käyttö; passiivisen aurinkoenergian käyttö (avustukset, rakentamista koskevat säännökset) YHTEENSÄ 4. 10-4. 80 MlCO, 2. 90 MtCO-, 0. 6 0- 1. 30 MtCO, täytäntöönpano vaiheessa oleviin Toimenpiteiden toimenpiteisiin, toteutettaviksi lainsäädäntökaudella suunniteltuihin toimenpiteisiin ja käsite-tason toimenpiteisiin. Kaikki määrällisesti ilmaistut toimenpiteet ovat täytäntöönpano vaiheessa. luokittelu: Toimenpiteet seuraavalla (1994-1998) jaetaan Tavoitteeseen liittyvät ennusteet CQ2-päästöistä vuonna 2000(2): 'Mukautettu yhdenmukaiseksi vuoden 1990 lähtötason kanssa, C02-kartoitus EU-15. 2Keskustelu perustuu jäsenvaltioiden kehityskulkuihin, joita ei käytetä kartoituksessa EU- 30 Toimenpideskenaariossa(3) Itävalta odottaa vakauttavansa C02-päästönsä vuoteen 2000 mennessä. On epäselvää, mitkä toimenpiteet ennusteeseen on sisällytetty. Oletuksena on, että energiansäästöt ja rakenteelliset muutokset vähentävät päästöjä, vaikka potentiaalista voidaan toteuttaa ainoastaan kolmasosa. Energia-ja hiilipitoisuuksien arvioidaan alenevan 2,1 %:lla ja 0,5 %:lla vuodessa vuoteen 2005 mennessä. Jos vakauttaminen edellyttää lainsäädäntökaudelle 1994-1998 suunniteltuja toimenpiteitä, tulokset voidaan varmistaa ainoastaan välittömän toimenpiteillä ei todennäköisesti ole vaikutusta ennen vuotta 2000. Ennuste voidaan myös asettaa kyseenalaiseksi, koska polttoainehintojen arvioidaan vuonna 2000 olevan hyvin korkeita. avulla. Käsite-tason täytäntöönpanon Uusi hallitus on osoittanut poliittista tahtoa ottaa käyttöön C02-veron vuoteen 1996 mennessä. Riippuen veron käyttöönoton ajoituksesta ja vauhdista se voisi olla merkittävä edistävä tekijä vakauttamistavoitteen saavuttamisessa. 15. Tämän vuoksi tekstissä mainitut luvut ja jäsenvaltion kehityskulkua kuvaavassa sarakkeessa mainitut luvut saattavat olla ristiriitaisia. 3Vakauttamista koskeva skenaario (STAB). 31 BELGIA Päästöt 1990 (GgC02) Arvio 1990/2000 C02-kartoituksen lähtötasolta (%) Toimenpiteiden vaikutus (GgC02) 114500 1. 1 13630 Jäsenvaltion arvio(') Muunneltu arvio Tavoite/päämäärä ja selvitykset: 5 %:n väheneminen vuoden 1990 tasolta vuoteen 2000 mennessä. Tavoite tarkistettu lämpötilan mukaan. Yhteenveto toimenpiteistä: Suurimpia vaikutuksia odotetaan lisääntyneestä tehokkuudesta sähköntuotannossa ja siirtymisestä sähköiseen terästeollisuuteen. Merkittäviä vaikutuksia odotetaan olevan myös asumiseen liittyvällä alalla, johon liittyy laaja joukko tyypiltään ja vaikutuksiltaan erilaisia toimenpiteitä, mukaan lukien: yhteistuotannon edistäminen (yhdistetty tehokkaasti hyödyntävien kotitalouslaitteiden edistäminen ja sähkölämmityksen rajoittaminen; verotuksellisiin välineisiin sisältyy verotuksellisia etuja koskevia muutoksia ja pysäköintimaksuja kuljetusalalle ja määrärahoja energiansäästöjen edistämiseen julkisessa rakentamisessa. Nielujen lisäämistä varten ei toimenpiteitä. lämpö&sähkö); energiaa Määrällisesti ilmaistut toimenpiteet 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. 10. 11. 12. Eristämisen parantaminen uusissa rakennuksissa asumiseen ja kauppaan liittyvillä aloilla Luonnonkaasun lisääntynyt käyttö, lämmitysjärjestelmien ja lämpökattiloiden suorituskyvyn parantaminen Energiaa tehokkaasti hyödyntävien kotitalouslaitteiden ja valaistuksen edistäminen Sähkölämmityksen käytön rajoittaminen Tässä vaiheessa yhteensä asumiseen ja kauppaan liittyvillä aloilla Kuljetussuunnitelmat yhtiöiden työntekijöille Matkustajien ja kuljetusajoneuvojen rajoitettu pääsy kaupunkikeskuksiin Muut toimenpiteet julkisen liikenteen edistämiseksi kaupunkialueilla Vähennetyt maantiekuljetukset Kuljetusalan verotuspolitiikka Lisääntynyt nopeusrajoitusten laatiminen Tässä vaiheessa yhteensä kuljetusalalla Toimenpiteet teollisuusaloilla: toimittajia koskevat energiakatselmukset Uusiutuvien energianlähteiden edistäminen 0. 40 MtC02 1. 90 MtC02 0. 75 MtC02 0. 10 MtC02 3. 15 MtC02 0. 125 MtC02 0. 12 MtC02 0. 10 MtC02 0. 05 MtC02 0. 75 MtC02 0. 60 MtC02 1. 75 MtC02 0. 64 MtC02 0. 20 MtC02 'Mukautettu yhdenmukaiseksi vuoden 1990 lähtötason kanssa, C02-kartoitus EU-15. 32 13. Yhteistuotannon edistäminen Tässä vaiheessa kaikki lisätoimenpiteet yhteensä Siirtyminen sähköiseen terästuotantoon (toteutettu) Sähköntuotannon lisääntynyt tehokkuus 14. 15. YHTEENSÄ 13. 74 MtC02 2. 00 MtC02 7. 74 MtC02 2. 00 MtC02 4. 00 MtCO, Toimenpiteiden luokittelu: Toimenpiteet jaetaan tällä hetkellä täytäntöönpano vaiheessa oleviin toimenpiteisiin (hyväksytty ennen 1994), täydentäviin suunnitelman kohteen oleviin toimenpiteisiin (toteutetaan vuoden 1994 jälkeen) ja muihin pitemmän aikavälin liitännäistoimenpiteisiin. Kaksi tärkeintä täytäntöönpanovaiheessa olevaa toimenpidettä ovat ydinvoimaloihin tehtävät tekniset parannukset sekä sähköisten terästehtaiden perustaminen. Määrällisesti ilmaistut toimenpiteet kuuluvat täydentävien toimenpiteiden luokkaan. Niiden kohdalla on kuitenkin tehty päätös ministeriötasolla. Tavoitteeseen liittyvät ennusteet C02-päästöistä vuonna 2000(2): Belgia on ilmaissut selvästi, että C02-veron puuttuessa tavoitteen saavuttamisen asemesta voidaan saavuttaa ainoastaan vakauttamistasoa hieman parempi tulos(3). C02-veron avulla vuotta 2000 koskeva 5 %:n vähenemistavoite voitaisiin kuitenkin saavuttaa. Veron avulla päästöjen voidaan odottaa vähenevän 7-10 %:lla. Belgia aikoo panna C02-veron täytäntöön vuonna 1995. Joidenkin määrällisesti ilmaistujen toimenpiteiden toteuttaminen on epävarmaa ja usein pitkäaikaista, esimerkiksi teollisuuden vapaaehtoiset toimenpiteet ja kuljetusalan toimenpiteet, jotka ovat riippuvaisia julkisen liikenteen kehityksestä. Jotta toimenpiteillä olisi vaikutusta ennen vuotta 2000, olisi niiden täytäntöönpano aloitettava välittömästi. 2Esitys perustuu jäsenvaltioiden arvioihin, joita EU-15 -kartoituksessa ei ole käytetty. Sen vuoksi tekstissä esitettyjen arvojen ja edellä olevassa taulukossa jäsenvaltion arvion kohdalla annettujen arvojen kesken voi olla pieniä eroavaisuuksia. 3Esitetty kaksi ennustetta yksiköiden Bureau de Pian ja Centre d'études économiques de jotka eroavaisuuksistaan huolimatta osoittavat myös hyvin la KUL samankaltaisia tuloksia. toimesta, 33 TANSKA Päästöt 1990 (GgC02) Arvio 1990/2000 C02-kartoituksen lähtötasolta (%) Toimenpiteiden vaikutus (GgC02) 52100 -11. 9 13500 7 Jäsenvaltion arvio(') Muunneltu arvio Tavoite/päämäärä ja selvitykset: C02-päästöjä koskevaa tavoitetta on mukautettu perusvuoden sähköntuonnin vuoksi eli C02-päästöt lasketaan sillä oletuksella, että perusvuonna kaikki sähkö tuotettiin Tanskassa. Muuttumattomien tietojen perusteella tavoite vastaa 6. 4 %:n kasvua vuoden 1990 tasolta. Tanska tuo sähköä Norjasta ja Ruotsista, mutta sen määrä vaihtelee veden saatavuuden ja näin ollen kahden viejämaan vesivarojen tuotantotasosta. Tanskalla on voimakkaasti fossiilisiin polttoaineisiin perustuva energianhankintajärjestelmä, kun taas vesivoimalla on merkittävä asema Norjassa ja Ruotsissa samoin kuin ydinvoimalla (ainoastaan Ruotsi). Vuonna 1990 Tanskan sähköntuonti oli määrältään merkittävää. Sen vuoksi sen C02- päästöjen taso oli alempi kuin tyypillisenä vuonna ja 10,7 % alempi kuin tuotettaessa kaikki sähkö Tanskassa. Yhteenveto toimenpiteistä: C02:n vähenemiseen uskotaan vahvasti vaikuttavan tehokkuuden parantaminen loppukäytössä panemalla täytäntöön sähkölaitteiden ja muiden tehokkuutta koskevia standardeja. Tärkeää on myös yhteisen laitteiden osalta yhdenmukaistamispolitiikan edistäminen tukien avulla. Uutta tuotantokapasiteettia saadaan vuoden 2000 jälkeen kaasuvoimalaitosten rakentamisen myötä. Tanskassa on C02-vero käytössä ja sitä on viime aikoina korotettu. Tarkoituksena on ottaa käyttöön useampia ympäristöveroja kaikilla taloudenaloilla. Kuljetusalalla painopiste on julkisen liikenteen investointituet puhtaiden ajoneuvojen ostoihin. Muihin edistämisessä, esimerkiksi toimenpiteisiin sisältyy energiaa tehokkaasti hyödyntävän ajotavan edistäminen tiedottamisen ja kouluttamisen avulla sekä raideliikenteen edistäminen. Nielujen lisäämistä varten ei ole toimenpiteitä. Määrällisesti ilmaistut toimenpiteet: (yksityiskohtaisempi jakauma voidaan esittää ainoastaan vuoden 2005 osalta) 1. 2. 3. YHTEENSÄ 13. 5 Mt C02 Öljy ja kaasu (jalostamot, Pohjanmeri) Kuljetus Energia-ala 0 0 13. 5MtC02 Toimenpiteiden luokittelu: Toimenpiteet on sisällytetty sarjaan hallituksen hyväksymiä suunnitelmia: vuoden 1990 toimintasuunnitelmat sekä energialle että kuljetukselle, vuoden 1992 toimintasuunnitelma jätteille ja kierrätykselle, vuoden 1990 energiaa liittyvää toimintasuunnitelmaa noudattava seuranta vuodelta 1993 sekä vuoden 1993 kuljetusta 'Mukautettu yhdenmukaiseksi vuoden 1990 lähtötason kanssa, C02-kartoitus EU-15. 34 koskeva valkoinen kirja. Kaikki energiaan liittyvät määrällisesti ilmaistut toimenpiteet sisältyvät vuoden 1993 seurantaenergiasuunnitclmaan. Kuljetusalalla mitään toimenpiteitä ei ole ilmaistu määrällisesti. Erillisessä komissiolle osoitetussa tiedonannossa on ilmoitettu ympäristöverojen muodostaman toimenpidesarjan käyttöön ottamisesta. Tavoitteeseen liittyvät ennusteet C02-päästöistä vuonna 2000(2): Toimenpideskenaarioon(3) perustuen Tanskassa saavutetaan 5 %:n vähenemistavoite (tarkistettu sähköntuonnin osalta), jos kaikki vuoden 1993 seurantatoimi iltaohjelmaan sisältyvät toimenpiteet pannaan täytäntöön. Väheneminen syntyy energia-alalla. Toimenpiteiden vaikutuksen kuljetusalalla on arvioitu olevan lähes nolla ja päästöjen odotetaan kasvavan alalla vuosina 1990-2000. Komissiolle osoitetussa virallisessa tiedonannossa Tanska ilmoittaa, että sillä on ongelmia panna täytäntöön kahta merkittävää toimenpidettä: tehokkuutta koskevien standardien ja tehokkuutta koskevia standardeja koskevaan laitteiden käyttöön ottaminen EU:n rakennusten direktiiviin muuttaminen kaasukeskuslämmityksellä toimiviksi, koska sähköntuotantoteollisuuden kanssa ei vielä ole päästy vapaaehtoiseen sopimukseen. liittyvien viivästysten vuoksi; sähköllä tai kaukolämmityksellä lämmitettävien Kotitalouslaitteita koskevien standardien osalta ehdotus kylmälaitteita koskevaksi EU:n direktiiviksi (tulisi voimaan vuoden 2000 jälkeen) ei ole standardeja koskevalta vaatimustasoltaan ja ajoitukseltaan yhtä vaativa kuin Tanskan standardit. Toimenpide voi näin jäädä tehottomaksi Tanskan kansallisella tasolla. Näiden kahden toimenpiteen odotettiin kuitenkin yhdessä edistävän vuoden 2005 suunniteltua C02-päästöjen alenemista 3 %:lla. Komissiolle esitetyssä huomautuksessa Tanska esitteli myös joukon uusia parlamentin hyväksymiä ympäristöveroja, jotka tulevat voimaan vuonna 1996: S02-vero (1. 5 ecua/S02-kg); C02-vero luonnonkaasulle; korotettu C02-vero teollisuuden prosesseissa käytettävälle energialle ja kaupalliselle energiankäytölle (mukaan lukien sähkö), johon liittyy valoprosesseja koskeva osuus (13 ecua/C02-tonni) ja mahdollinen hävikkiosuus (0. 5 ecua/t) koskee energiatarkistusten toteuttaminen sekä energiansäästöä koskevat vapaaehtoiset sopimukset. Ilman tällaista sopimusta viivästysvero on 3. 5 ecua/C02-tonni). Kuta kuinkin viimeistelty vapautuksia ja kierrätystä koskeva järjestelmä on tarpeen kilpailukyvyn säilyttämisen kannalta muihin Euroopan sellaisiin maihin nähden, jotka eivät ole ottaneet tällaista veroa käyttöönsä. Ennen ongelman ratkaisemista Tanska ei voi täysin hyödyntää C02-veroon välineenä liittyviä mahdollisuuksia. prosesseille. Alhaista kuluttaville energiaa osuutta paljon Arvio voidaan asettaa kyseenalaiseksi, koska polttoaineiden hinnat ja hintajoustot, jotka molemmat vaikuttavat huomattavaksi arvioituun C02-päästöjen alenemiseen, arvioidaan korkeiksi. 2Esitys perustuu jäsenvaltioiden arvioihin, joita EU-15 -kartoituksessa ei ole käytetty. Sen vuoksi tekstissä esitettyjen arvojen ja edellä olevassa taulukossa jäsenvaltion arvion kohdalla annettujen arvojen kesken voi olla pieniä eroavaisuuksia. 3Tarkistettu arvio, kesäkuu 1995, joka osoittaa kansalliset kokonaispäästöt 1990-2000, mukaan lukien vuodot. 35 Päästöt 1990 (GgC02) 53900 SUOMI Arvio 1990/2000 C02-kartoituksen lähtötasolta (%) Toimenpiteiden vaikutus (GgC02) 29. 7 33 9000 Jäsenvaltion arvio(') Muunneltu arvio Tavoite/päämäärä ja selvitykset: Suomen tavoitteena on "pysäyttää energiaan liittyvien C02-päästöjen lisääntyminen vuosisadan loppuun mennessä. " Suomella ei ole käytössään minkäänlaista perusvuotta tavoitteelleen, mikä tekee tavoitteesta määrällisesti epäselvän. loppukäytössä, Yhteenveto toimenpiteistä: Kansallinen tiedonanto perustuu hallituksen 1990-luvulla hyväksymiin ohjelmiin, jotka koskevat ilmastonmuutokseen liittyviä ohjelmia. Muutamat ohjelmista hyväksyttiin erityisesti ilmastonmuutosta koskevien ohjelmien panemiseksi täytäntöön, joskin muutamat ohjelmat hyväksyttiin muista syistä. C02-strategiassa johon päästään suuressa määrin pääkohteena on energiasäästö taloudellisten välineiden avulla. Suomessa on käytössä C02-vero (vuodesta 1990) ja energiaveroja, joissa pyritään siirtymiseen polttoaineesta toiseen, energiansäästöön, uusiutuvien luonnonvarojen käyttöön sekä muutoksiin tuotanto- ja kulutusmalleissa. Muihin energiansäästöä koskeviin toimenpiteisiin sisältyy vapaaehtoisia teollisuuden, tietotekniikan ja koulutuksen kanssa tehtyjä sopimuksia. Biopolttoaineiden edistäminen on tärkeää (pyritään lisäämään kulutusta 25 %. lla vuoteen 2005 mennessä vuoden 1994 tasolta). Kuljetusalalla käytetyt toimenpiteet ovat lähinnä olleet verotuksellisia ja taloudellisia välineitä, joiden tarkoituksena on vähentää polttoaineiden kulutusta ja pyrkiä modaalisiirtymään. Kuljetusta koskeva uusi toimintaohjelma hyväksyttiin ja sen tarkoituksena on rajoittaa liikenteen kasvua; pääasiallisesti tähän käytetään taloudellisia tärkeitä ja kohdistuvat välineitä. Nielun metsienhoitoon ja puutuotteiden markkinointiin. lisäämistä edistävät toimenpiteet ovat Määrällisesti ilmaistut toimenpiteet 1. Korotettu C02-/energiavero (38. 30 FIM/C02-tonni ja 3. 50 FIM/MWh 2000 GgC02 2. Energiansäästöohjelma, mukaan lukien asteittain nouseva energiavero 3. Biopolttoaineiden edistäminen (kulutuksen lisääminen 25 %. lla vuoteen 2005 mennessä vuoden 1994 tasolta) 4. Energiateknologian kehittämisohjelmat (1993-1998) teknologian kehittämiseksi uusiutuvien polttoainelähteiden osalta esittelyhankkeiden ja T&K-toiminnan rahoittamisen kautta 6000- 8 0 00 GgC02 3 0 0 0 GgC02 1000- 5 0 00 GgC02 'Mukautettu yhdenmukaiseksi vuoden 1990 lähtötason kanssa, C02-kartoitus EU-15. 36 YHTEENSÄ 12000-18000 GgC02 ilmoitetuista Toimenpiteiden luokittelu: Parlamentti on hyväksynyt suurimman osan kansallisessa tiedonannossa ovat täytäntöönpano vaiheessa (esim. energiantuotantoon ja loppukäyttöön liittyvät tehokkuuden parannukset sekä energia- ja hiiliverot). Kaikki määrällisesti ilmaistut toimenpiteet ovat täytäntöönpanovaiheessa. Parlamentti on hyväksynyt myös toiseen luokkaan kuuluvia toimenpiteitä, jotka kohdistuvat pääasiassa kuljetusalaan muttajoiden täytäntöönpanovaihe on vielä epäselvää. toimenpiteistä suomalaisista ne ja Tavoitteeseen liittyvät ennusteet C02-päästöistä vuonna 2000(2): Toimenpideskenaarion(3) mukaisesti Suomen päästöt ylittävät vuonna 2000 vuoden 1990 tason 16 %:lla. Tässä otetaan huomioon energiaverotuksen, energiansäästön (jonkin verran kasvua edellä mainituista luvuista), bioenergian lisääntyneen käytön ja uuden teknologian käyttöönoton (jonkin verran kasvua edellä mainituista luvuista) vaikutukset. se on aikoo Suomen rakennetta oletukseen, jonka mukaan päätettävä, miten tilannetta sekä sähköntuotantokapasiteetin tarkastellaan Sähköntuonnin parhaillaan. Suomi on jatkuvasti tuonut suuren osan sähköstään naapurimaista mutta tilanteen jatkumiseen tällaisena liittyy suuria epävarmuustekijöitä ja ehtoja. Lähivuosien tarvittavan aikana peruskuormitusvalmiudcn. Suomen kohdalla odotettava päästöjen lisääntyminen perustuu pitkälti kotimaisella tuotantokapasiteetilla. Kotimaisen peruskuormitusvalmiuden kohdalla tehtävistä valinnoista riippuen päästöt voisivat lisääntyä 10-22 % (edellä mainittu 16 % on keskiarvo). Viimeaikaisten arvioiden mukaan vuonna 2000 kotimaisen sähköntuotantokapasiteetin kokonaiskasvua ei kuitenkaan todennäköisesti tapahdu hiilivoimalaitosten taholla. Lisäväheneminen syntyisi pääasiassa sähköntuotantomarkkinoiden uudelleenjärjestelyistä. Toimenpiteiden vaikutuksiin vaikuttaa myös se, että eduskunta on tehnyt kielteisen päätöksen viidennen ydinvoimalan rakentamisesta. Lähitulevaisuudessa Suomeen ei todennäköisesti rakenneta lisää ydinvoimaloita. sähköntuonti korvautuu rakentaa C02-veron vaikutusta heikentää kansainvälisen toiminnan puuttuminen; kilpailullisista syistä vero pysyy tehon hyödyntämiseksi. Energiaverotuksen vaikutusta heikentää myös kansainvälisen koordinoinnin puuttuminen. liian alhaisena toimenpiteen täyden Arviossa ennustetaan melko hidasta BKT:n kasvua ja korkeita polttoainehintoja, mutta oletettu tulojousto on voimakas. Vaikutus arvioituihin päästöihin saattaa kumoutua. 2Esitys perustuu jäsenvaltioiden arvioihin, joita EU-15 -kartoituksessa ei ole käytetty. Sen vuoksi tekstissä esitettyjen arvojen ja edellä olevassa taulukossa jäsenvaltion arvion kohdalla annettujen arvojen kesken voi olla pieniä eroavaisuuksia. 316 % muodostaa keskiarvon toimenpideskenaarion vaihteluvälillä (10-22 %:n kasvu) 37 RANSKA Päästöt 1990 (GgC02) Arvio 1990/2000 C02-kartoituksen lähtötasolta (%) Toimenpiteiden vaikutus (GgC02) Jäsenvaltion arvio(') Muunneltu arvio 366500 8. 5 13 73200 EU:n tavoite ja selvitykset: Alunperin tavoitteena oli vakauttaminen alle kahteen hiilitonniin (7. 3 C02-tonnia) henkilöä kohden vuodessa vuoteen 2000 mennessä. Tämä vastaa 13 %:n kasvua vuoden 1990 tasolta eli ennusteen mukaan 59. 29 miljoonan kansalaisen väestöä vuonna 2000. Vaikka tämä yleinen sitoumus pätee edelleen. Ranska on ilmoittanut, ettei sitä tulisi pitää enää erityisenä vuotta 2000 koskevana tavoitteena. Sen sijaan on sitouduttu sellaisten toimenpiteiden käyttöönottoon, jotka koordinoitaisiin ja suunniteltaisiin ottaen huomioon yhteisesti päästöjen vähentymisen marginaaliset kustannukset. Ranskan mukaan tällaista lähestymistapaa olisi toteutettava koko EU:n tasolla nykyisen vakauttamistavoitteen "tasapuolisen kohdistumisen" varmistamiseksi sekä kansainvälisellä tasolla Berliinin valtuutuksen mukaisesti. Tavoitetta on vaikea ilmaista määrällisesti. toimenpiteistä: Ranskan tiedonannossa korostetaan, että Ranskan Yhteenveto energiapolitiikka on ensimmäisestä öljykriisistä lähtien mahdollistanut C02-päästöjen merkittävän vähentämisen (enemmän henkilöä kohden vuosina 1980-1990 kuin useimmissa EU-jäsenvaltioissa). Tämän mukaisesti Ranskan tiedonannossa korostetaan vertailukelpoisten toimenpidekustannusten saavuttamista (vältettyä hiilipäästötonnia kohden) kaikissa jäsenvaltioissa. säästämisessä toiseen. Painopiste on energian Toimenpiteisiin sisältyy: toimenpiteet energian kulutuspuolella fossiilisia polttoaineita käyttävän teollisuuden sukupolven huippukysynnän vähentämiseksi; veroedut energiatehokkuuden parannuksille; tieverojen korotukset, tuki raidekuljetuksille. Nielun lisäämistä koskeviin toimenpiteisiin kuuluu metsittäminen, muutokset maankäytössä (YMP-uudistus) ja puun merkityksen lisääminen rakentamisessa. siirtymisessä polttoaineesta ja Määrällisesti ilmaistut toimenpiteet: Toimenpiteiden määrällisen esittämisen ja ennusteen välillä ei ole yhteyttä. Kansallisessa tiedonannossa esitetyt tiedot eivät ole riittäviä määrällisten arvioiden tekemiseksi toimenpidesarjan kokonaisvaikutuksista. Toimenpiteiden luokitus: Täytäntöönpanovaihe epäselvä, koska Ranskan ponnistukset liittyvät muiden jäsenvaltioiden hyväksymiin marginaaliponnistuksiin (ilmaistaan ecuina vastaavaa hiilitonnia kohden). Näyttää siltä, että odotetut vaikutukset koskevat vasta vuoden 2000 jälkeistä aikaa. Tavoitteeseen liittyvät ennusteet C02-pääs töistä vuonna 2000(2): Toimenpideskenaarion 'Mukautettu yhdenmukaiseksi vuoden 1990 lähtötason kanssa, C()2-kartoitus EU-15. 2Esitys perustuu jäsenvaltioiden arvioihin, joita El 1-15 -kartoituksessa ei ole käytetty. Sen 38 mukaisesti päästöjen odotetaan kasvavan 7 %:lla vuonna 2000 vuoden 1990 tasolta. On hyvin vaikeaa arvioida ennusteeseen sisältyviä epävarmuustekijöitä, koska on epäselvää, mitkä toimenpiteistä vaikuttavat odotettuun päästöjen vähenemiseen. Oletuksena on tiedonannossa kuvattujen vapaaehtoisten energiansäästötoimenpiteiden toteuttaminen. Epävarmuutta lisää se, että arviot BKT:n kasvusta näyttävät alhaisilta, kun taas liittyvät oletukset näyttävät korkeilta, mikä mahdollistaa polttoaineiden hintoihin alhaisemmat päästöennusteet vuoden 2000 osalta (katso taulukossa A2 esitettyä vertailua muutettuun arvioon nähden tai edellä esitettyä taulukkoa). vuoksi tekstissä esitettyjen arvojen ja edellä olevassa taulukossa jäsenvaltion arvion kohdalla annettujen arvojen kesken voi olla pieniä eroavaisuuksia. 39 SAKSA Päästöt 1990 (GgC02) Arvio 1990/2000 C02-kartoituksen lähtötasolta (%) Toimenpiteiden vaikutus (GgC02) 1013000 - 13 144330 10 Jäsenvaltion arvio(') Muunneltu arvio Tavoite/päämäärä ja selvitykset: 25 %:n väheneminen vuoden 1990 tasolta vuoteen 2005 mennessä. Saksan on vielä asetettava tavoite vuodelle 2000. Saksan tiedonannossa kuvatuilla toimenpiteillä uskotaan olevan vaikutusta vuoteen 2005 mennessä. Niillä kuitenkin voidaan odottaa olevan vaikutuksia päästöihin jo vuoteen 2000 mennessä (mahdollisesti vaikutus C02-päästöjen vähenemiseen 13-15 %:lla kuten Saksan edustaja esitti viidennessä seurantakomitean kokouksessa 18 päivänä toukokuuta 1995 ja kuten ilmoitettiin elokuun 1995 ajantasaistetussa kertomuksessa), vaikka komissiolle toimenpiteiden lähinnä toteuttamisvaiheen loppupuolella kuin toteuttamisvaiheen alussa. pikemminkin vaikutukset todelliset tulevat esille Yhteenveto toimenpiteistä: Kaikkia alueita koskee hyvin laaja joukko toimenpiteitä. Muutamia nyt täytäntöönpantavia päätoimenpiteitä ovat: nykyaikaistamista kaukolämmityksen liitto valtio-/osavaltiokohtainen koskeva ohjelma uusille osavaltioille laki sähkön myymisestä runkoverkkoon paikallisten ja alueellisten ilmansuojelupyrkimysten tukeminen uusiutuvien energianlähteiden käytön rahoittaminen verohelpotukset vastapainevoimalaitoksille mineraaliöljy veroa koskevaan lakiin mineraaliöljy veron nostaminen vero moottoriajoneuvojen päästöille valtakunnallinen liikenteen infrastruktuureja koskeva suunnitelma rautateitä koskeva rakenteellinen uudistus Nielun lisäämiseen tarkoitettuihin toimenpiteisiin sisältyvät metsittäminen ja metsien säilyttäminen. Määrällisesti ilmaistut toimenpiteet: Mitään toimenpiteitä ei ole ilmaistu määrällisesti. Toimenpiteiden tai on täytäntöönpano vaiheessa, 21 toimenpidettä on suunnitteluvaiheessa ja odottamassa hyväksymistä. toimenpiteestä 92 on ollut luokitus: 115 luetteloidusta Tavoitteeseen liittyvät ennusteet C02-päästöistä vuonna 2000(2): Koska Saksa ei ole esittänyt arviota toimenpiteistä tai ilmaissut niitä määrällisesti, vuoden 2000 päästötasoja 'Mukautettu yhdenmukaiseksi vuoden 1990 lähtötason kanssa, C02-kartoitus EU-15. 2Esitys perustuu jäsenvaltioiden arvioihin, joita EiTJ-15 -kartoituksessa ei ole käytetty. Sen vuoksi tekstissä esitettyjen arvojen ja edellä olevassa taulukossa jäsenvaltion arvion kohdalla annettujen arvojen kesken voi olla pieniä eroavaisuuksia. 40 on vaikea arvioida. Seurantakomiteassa Saksa ilmoitti, että se odotti päästöjensä vähenevän 13-15 %:lla vuoteen 2000 mennessä vuoden 1990 tasolta(3). On epäselvää, mitkä toimenpiteet olisi pantava täytäntöön kyseisen päästöjä koskevan vähenemisen saavuttamiseksi tai mikä on täytäntöönpanon nykyinen taso ja vaikutus. Koska Saksa on avainasemassa yhteisön C02-päästöjen kannalta, toimenpiteiden vaikutukseen ja vuotta 2000 koskeviin päästötasoihin liittyvä epävarmuus heijastuu epävarmuutena myös yhteisön C02-päästöjä koskevan tavoitteen edistymisen arvioinnissa. Saksa on ilmoittanut, että sillä on vaikeuksia saavuttaa kansallinen tavoite (- 25 % vuoteen 2005 mennessä vuoden 1990 tasolta), ellei C02-/energiaveroa oteta käyttöön yhteisön tasolla. Tässä kertomuksessa on oletuksena, että 13 %:n vähenemiseen ei sisälly C02-/energiaveroa. Seurantakomitean kokous, toukokuu 1995. 41 Päästöt 1990 (GgC02) 86100 KREIKKA Arvio 1990/2000 C02-kartoituksen lähtötasolta (%) Toimenpiteiden vaikutus (GgC02) 14. 3 19 9590 Jäsenvaltion arvio(') Muunneltu arvio Tavoite/päämäärä ja selvitykset: Kreikalla ei ole virallista tavoitetta. Kansallisessa tiedonannossa se on asettanut "realistiseksi päämääräksi" C02-päästöjen kokonaiskasvun rajoittamisen kaudella 1990-2000 15 %:iin (virhemarginaali +/- 3 %). Yhteenveto toimenpiteistä: C02-strategia rakentuu pääasiassa kaikki alat kattavasta energiansäästöpolitiikasta ja luonnonkaasun ja uusiutuvien energianlähteiden edistämisestä. Kansallisesti energiansäästötoimenpiteisiin sisältyy energiaa tehokkaasti hyödyntävä rakentaminen/laitesuunnittelu, uusi valaistusteknologia sekä lämpökattiloiden huolto. Teollisuudessa säästötoimenpiteisiin sisältyy lisätoimintojen parantamista ja tuotannon toimenpiteisiin kuuluu vaihtoehtopolttoaineiden uudenaikaistamista. Kuljetusalalla edistäminen, parannettu ajoneuvohuolto, liikenteen kehittäminen. Ei nielujen lisäämiseen liittyviä toimenpiteitä (vasta käsitevaiheessa). liikenteenhallinta julkisen ja Määrällisesti ilmaistut toimenpiteet: Luonnonkaasun käyttöönotto sähköntuotannossa Luonnonkaasun käyttöönotto teollisuudessa Luonnonkaasun käyttöönotto asumiseen, kauppaan ja palveluihin liittyvillä aloilla Yhteisen yhdenmukaistamispolitiikan edistäminen Parannukset ruskohiilivoimalaitoksissa Tuulienergialaitosten edistäminen Aurinkoenergiasovellusten edistäminen Biomassan käytön edistäminen Pienten vesivoimaloiden edistäminen Maalämpöenergian käytön edistäminen Uusiutuvia energianlähteitä koskevat kokeiluhankkeet Energiaa tehokkaasti hyödyntävä rakentaminen/laitesuunnittelu kotitalouksissa ja palvelualalla Uusi valaistusteknologia kotitalouksissa ja palvelualalla Lämpökattiloiden huolto kotitalouksissa ja palvelualalla Teollisuuden lisätoimintojen parannukset Teollisuuden tuotannon uudenaikaistaminen Vaihtoehtoisten polttoaineiden edistäminen kuljetuksessa Ajoneuvojen parannettu huolto ja energiaa tehokkaammin hyödyntävien ajoneuvojen käyttö Kuljetusjärjestelmien järkevä hallinta 4. 2 MtC02 0. 7 MtCO, 1. 1 MtC02 0. 2 MtC02 0. 3 MtC02 1. 0MtCO2 1. 0MtCO2 0. 9 MtC02 0. 2 MtC02 0. 06 MtC02 0. 1 MtCO, 0. 0 MtC02 0. 7 MtC02 0. 4 MtC02 0. 5 MtC02 0. 8 MtCO~ 0. 05 MtCÖ, 0. 3 MtC02 0. 45 MtCO, 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. 10. 11. 12. 13. 14. 15. 16. 17. 18. 19. 'Mukautettu yhdenmukaiseksi vuoden 1990 lähtötason kanssa, C02-kartoitus EU-15. 42 Julkisen liikenteen kehittäminen ja uudenaikaistaminen 20. YHTEENSÄ 13. 4 MtC02 0. 4 MtCO Toimenpiteiden toimenpiteisiin. luokitus: Suunnitelmassa keskitytään hallituksen jo hyväksymiin Tavoitteeseen liittyvät ennusteet C02-päästöistä vuonna 2000(2): Realistisimmissa skenaarioissa Kreikka arvio, että sen päästöt lisääntyvät 15 %:lla +/- 3 %:lla vuoteen 2000 mennessä vuoden 1990 tasolta, jos edellä esitetyt määrällisesti ilmaistut toimenpiteet otetaan käyttöön. Oletuksena onkin, että sähköntuotantoon liittyvillä toimenpiteillä on 100 %:n vaikutus mutta luonnonkaasun ja muiden toimenpiteiden käyttöön ottamisella on ainoastaan 75 %:n ja 67 %:n vaikutukset. Pahimmassa skenaariossa päästöt kasvaisivat 18 %:lla vuoden 1990 tasolta vuoteen 2000 mennessä. Näin tapahtuu, jos hallinnon piirissä epäonnistutaan perinpohjaisesti erityisesti toimenpiteiden täytäntöönpanoon liittyvässä rahoituksessa, jos rahastot eivät ole jakaneet rahoitusta kuten pitäisi tai jos varoja käytetään väärin. Muita mahdollisesti ilmeneviä ongelmia saattaisivat olla luonnonkaasulla toimivien voimalaitosten rakentamiseen liittyvät viivästykset tai äkilliset energian kysynnässä tapahtuvat muutokset, esim. ilmastoinnin lisääntyminen koko kansallisella alalla. jos jos käytetään kaasuvoimalaitoksia sähköntuotantoala nopeuttaa uuden Parhaimmassa skenaariossa päästöjen lisääntymistä voitaisiin rajoittaa 12 %:iin. Näin tapahtuu, käyttöönottoa ruskohiilivoimalaitoksissa, jos luonnonkaasun käyttöönotto onnistuu 100 %:sesti vuoteen 2000 mennessä, peruskuormitusvalmiuden aikaansaamiseksi, jos tavoitteeksi asetetaan mahdollisimman täydellinen korvaaminen luonnonkaasun avulla kotitalouksissa ja palvelualalla, jos yksityisen rahoituksen saatavuus uusiutuvien energianlähteiden edistämiseksi onnistuu odotettua laajemmin, jos energiaa tehokkaasti hyödyntävää teknologiaa olisi saatavilla myös kotitalouksille ja palvelualoille, jos energiatehokkuutta koskevat standardit ja merkinnät otetaan käyttöön ja jos julkinen rahoitus saatetaan myös ydininfrastruktuurin investointien ulottuville. teknologian Malleista kuitenkin ilmenee, että vaikka suuruudeltaan $3-$10/bbl olevan C02-veron vaikutukset olisivat rajalliset C02-päästöjen tasolla, vero voisi kuitenkin lisätä julkisen rahoituksen saatavuutta teknologisten hankkeiden rahoittamiseen. Tämän avulla voitaisiin turvata todennäköisimmän skenaarion toteutuminen eli päästöjen lisääntyminen 15 %:lla ja parantaa mahdollisuuksia saavuttaa paras skenaario eli ainoastaan 12 %:n lisääntyminen. 2Esitys perustuu jäsenvaltioiden arvioihin, joita EU-15 -kartoituksessa ei ole käytetty. Sen vuoksi tekstissä esitettyjen arvojen ja edellä olevassa taulukossa jäsenvaltion arvion kohdalla annettujen arvojen kesken voi olla pieniä eroavaisuuksia. 43 IRLANTI Päästöt 1990 (GgC02) Arvio 1990/2000 C02-kartoituksen lähtötasolta (%) Toimenpiteiden vaikutus (GgC02) Jäsenvaltion arvioi) 30720 Muunnettu arvio 1390 20,5 25 Tavoite/päämäärä ja selvitykset: Irlannilla ei ole virallista tavoitetta, vaan päämäärä rajoittaa päästöjen lisääntyminen 20 %:iin vuoden 1990 tasolta vuoteen 2000 mennessä. vaihtoehtoisten toimi. Toimenpiteisiin Yhteenveto toimenpiteistä: Energiansäästön painottaminen sekä siirtymistä polttoaineesta lämpö- toiseen koskeva valtion ja tehokkaan sähköhankkeita, perustaminen turvevoimalaitoksen energiansäästöohjelman koordinoimiseksi, energiansäästöä edistävät tiedotuskampanjat, eristeiden kehittäminen kaupunkiasutuskeskuksissa. Teollisuus osallistuu C02-päästöjen vähentämiseen tekemällä vapaaehtoisia sopimuksia. Nielujen tehostamiseen kohdistuviin toimenpiteisiin kuuluvat metsitys ja jälleenmetsitys. energia-asiainkeskuksen sisältyy yhdistettyjä energialähteiden rakennuksissa, rakentaminen, parantaminen edistämistä, liikenteen julkisen Määrällisesti ilmaistut toimenpiteet: 1. energian kysynnän ohjaus (DSM) kotitalouksissa sekä palvelujen ja teollisuuden alalla 0,27 Mt C02 YHTEENSÄ 0,27MtCO2 Toimenpiteiden suunnitelmassa kuvailtujen täytäntöönpano on jo käynnissä, nielujen tehostaminen mukaan lukien. luokittelu: Useimpien toimenpiteiden Tavoitteeseen/päämäärään liittyvät ennusteet C02-päästöistä vuonna 2000(2) : Irlanti arvioi suunnitelmassa kuvaillut toimenpiteet toteuttamalla voivansa rajoittaa C02- päästöjen lisääntymisen 20 %:iin vuoden 1990 tasolta. Tässä arviossa ei ole otettu huomioon yhdistetyn C02-/energiaveron mahdollista käyttöön ottamista. Irlannin talouskasvu vuonna 1994(3) oli nopein OECD:n alueella ja sen kyky päästä 20 prosentin tavoitteeseen ja säilyttää päästöt sillä tasolla on riippuvaisempi taloudellisen kasvun tulevasta tasosta kuin C02-strategiaan kuuluvien toimenpiteiden täytäntöönpanosta. 'Mukautettu yhdenmukaiseksi vuoden 1990 lähtötason kanssa, C02-kartoitus, EU-15. 2Esitys perustuu jäsenvaltioiden arvioihin, joita EU-15 -kartoituksessa ei ole käytetty. Sen vuoksi tekstissä esitettyjen arvojen ja edellä olevassa taulukossa jäsenvaltion arvion kohdalla annettujen arvojen välillä voi olla pieniä eroavaisuuksia. 'OECD Economic Outlook (57), kesäkuu 1995. 44 ITALIA Päästöt 1990 (GgC02) Arvio 1990/2000 C02-kartoituksen lähtötasolta (%) Toimenpiteiden vaikutus (GgC02) Jäsenvaltion arvio(') 436300 Muunnettu arvio 54370 2,9 6 Tavoite/päämäärä ja selvitykset: Vakauttaminen vuoden 1990 tasolle vuoteen 2000 mennessä. Yhteenveto toimenpiteistä: Laaja joukko toimenpiteitä, joihin kuuluvat öljyä polttoaineena käyttävän sähkövoimalaitoksen käytöstä poistaminen ja sähkön kaasulla tuottamisen aloittaminen; uudet investoinnit uusiutuviin energialähteisiin; toimenpiteet liikenteen rajoittamiseksi; julkisen liikenteen edistäminen; uudet energiatehokkuutta koskevat standardit kotitalouksissa; vapaaehtoiset sopimukset teollisuuden kanssa ympäristön laadun parantamiseksi. Nielujen keskitetään jälleenmetsitykseen, metsätalouteen ja metsätaloustuotteiden käytön edistämiseen. tehostamiseksi toimenpiteet tarkoitetut Määrällisesti ilmaistut toimenpiteet: Ei määrällisesti ilmaistuja toimenpiteitä. Toimenpiteiden luokittelu: Toimenpiteet on jaettu jo toteutettuihin toimenpiteisiin ja niihin, jotka muodostuvat lisäaloitteista C02-päästöjen rajoittamiseksi. Edelliseen ryhmään kuuluvat sähköntuotannon alan hyväksi toteutetut toimenpiteet (NEP 1988) sekä yhteistuotantoa ja teollisuuden energiantuotantoa omaan käyttöön koskevat toimenpiteet, jotka toteutettiin erikseen C02:n rajoittamisstrategiaan kuulumattomina. Jälkimmäiseen ryhmään kuuluvat asumisen/kaupallisen alan sekä liikenteen alan ja teollisuuden hyväksi toteutetut toimenpiteet. Tavoitteeseen liittyvät ennusteet C02-päästöistä vuonna 2000(2): Italia ei odota voivansa vakauttaa päästöjä vuonna 2000 (1 - 5 prosentin ylitys). Ei ole selvää, mitkä toimenpiteistä sisältyvät tähän arvioon tai missä vaiheessa C02-strategiassa esitettyjen toimenpiteiden täytäntöönpano on. Tästä epävarmuudesta huolimatta toimenpiteiden laskettu vaikutus on hyvin korkea. Kansallisessa tiedonannossa olleiden epätäsmällisten tietojen perusteella on vaikea ymmärtää, miten Italia aikoo päästä edes ennustetulle päästötasolleen. Italia on todennut, että vakautumiseen päästään ainoastaan, jos C02- /energiavero otetaan käyttöön yhteisön tasolla. Ottaen huomioon, että Italia on eräs tärkeimmistä C02-päästöjen aiheuttajista yhteisössä, epävarmuus sen päästöistä vuonna 2000 vaikuttaa huomattavasti arvioihin yhteisön tavoitteeseen pääsemisen edistymisestä. 'Mukautettu yhdenmukaiseksi vuoden 1990 lähtötason kanssa, C02-kartoitus, EU-15. 2Esitys perustuu jäsenvaltioiden arvioihin, joita EU-15 -kartoituksessa ei ole käytetty. Sen vuoksi tekstissä esitettyjen arvojen ja edellä olevassa taulukossa jäsenvaltion arvion kohdalla annettujen arvojen välillä voi olla pieniä eroavaisuuksia. 45 LUXEMBURG Päästöt 1990 (GgC02) Arvio 1990/2000 C02-kartoituksen lähtötasolta (%) Toimenpiteiden vaikutus (GgC02) Jäsenvaltion arvio(') 13300 Muunnettu arvio -24,1 - 20 7820 Tavoite/päämäärä ja selvitykset: Vakauttaminen vuoden 1990 tasolle vuoteen 2000 mennessä. rakennuksissa Yhteenveto toimenpiteistä: Suunnitelmassa keskitytään sähköntuotannon ja liikenteen alalle. Joihinkin toimenpiteisiin kuuluu toteutettavuustutkimuksia kaasuhöyryturbiinien käytöstä, kaasuturbiiniin ja vesivoimaan liittyvä pilottihanke, yhteistuotannon käyttöön ottaminen tutkiminen, uusiutuvien energialähteiden käyttömahdollisuuksien tutkiminen, julkisen liikenteen edistäminen, intermodaalisen rahdinkuljetuksen kehittäminen, rautatieliikenteen ja sisävesiväylien käytön edistäminen, energiankulutukseen perustuvan ajoneuvoveron tutkiminen. Myös Luxemburg harkitsee C02-veron käyttöön ottamista. Ei toimenpiteitä nielujen tehostamiseksi. sen muiden käyttötapojen ja Määrällisesti ilmaistut toimenpiteet: Ei mitään. Toimenpiteiden luokittelu: Ne toimenpiteet, joiden täytäntöönpano on jo meneillään, muodostuvat pääasiassa lainsäädännöllisestä kehyksestä ympäristöpolitiikalle ja tietyistä tuista energiatehokkuutta edistäville toimenpiteille kotitalouksissa. Pääosa toimenpiteistä on suunnitteilla, mukaan lukien toimenpiteet sähköntuotannon ja liikenteen alalla. Jotkin toimenpiteistä 'toimenpiteenä' on vasta kehittelyvaiheessa. Tärkeimpänä terästeollisuuden rakennemuutos, jonka vaikutus C02-päästöjen vähentämiseen on suurin mutta joka toteutetaan muiden poliittisten vaikutinten kuin ilmastonmuutoksen vuoksi. ovat Tavoitteeseen/päämäärään liittyvät ennusteet C02-päästöistä vuonna 2000(2): Luxemburg odottaa C02-päästöjen vähenevän vuoteen 2000 mennessä 33 prosentilla vuoden 1990 tasoon verrattuna. Pääosa vähenemisestä johtuu terästeollisuuden rakennemuutoksesta, jossa vanhat jo tarkoitettujen käynnistetty kaasuhöyryturbiinien rakentaminen on suunnitteilla. Ei ole mitään syytä uskoa, etteikö 33 prosentin tavoitteeseen päästäisi vuonna 2000. terässulatot korvataan sähkösulatoilla. Tämä rakennemuutos on ja hyvässä vauhdissa. Kotitalouksien lämmitykseen 'Mukautettu yhdenmukaiseksi vuoden 1990 lähtötason kanssa, C02-kartoitus, EU-15. 2Esitys perustuu jäsenvaltioiden arvioihin, joita EU-15 -kartoituksessa ei ole käytetty. Sen vuoksi tekstissä esitettyjen arvojen ja edellä olevassa taulukossa jäsenvaltion arvion kohdalla annettujen arvojen välillä voi olla pieniä eroavaisuuksia. 46 ALANKOMAAT Päästöt 1990 (GgCO:) Arvio 1990/2000 C02-kartoituksen Toimenpiteiden vaikutus (GgC02) lähtötasolta (%) Jäsenvaltion arvio(') 151800 -0,4 9900 Muunnettu arvio Tavoite/päämäärä ja selvitykset: Lämpötilan mukaan korjattuna tavoitteena on päästöjen vähentäminen 3 %:lla. 10 Vuosi 1990 oli epätavallisen lämmin, joten huoneenlämmityksestä johtuvat päästöt olivat tavallista alhaisemmat. Alankomaiden kartoitusta vuodeksi 1990, johon tavoite perustuu, on tarkistettu käyttämällä astepäivälukuti lastoja, joiden perusteella vuodeksi 1990 saatiin kokonaismäärä, joka on 3,8 % korkeampi kuin tosiasialliset päästöt. Tämä merkitsee, että Alankomaiden tavoite, päästöjen väheneminen 3 %:lla vuoden 1990 lämpötilan mukaan korjatulta tasolta, vastaa tarkistamattomien päästötasojen nousua 0,7 %:lla. Koska yhteisön kartoitusta vuodeksi 1990 ei ole korjattu lämpötilan mukaan, on asianmukaisempaa viitata korjaamattomaan tavoitteeseen, joka on yleisesti hyväksytty viitetavoitteeksi. ja energiansäästön toimenpiteistä: Keskitytään Yhteenveto energiatehokkuuden parantamiseen hyödyntämällä vapaaehtoisia sopimuksia teollisuuden ja maatalouden alalla sekä julkisella sektorilla. Suunnitelmaan kuuluu seuraavia toimenpiteitä: investoinnit yhteistuotantoon ja uusiutuvien energialähteiden tukeminen; vapaaehtoiset sopimukset energian säästämiseksi teollisuuden ja maatalouden alalla ja julkisella sektorilla; energiansäästöä koskeva ohjelma pk-yrityksille; energiatehokkuutta koskevat standardit ja säännöt kotitalouksille ja rakennuksille; avustuksiin ja tiedottamiseen perustuva energian kysynnän ohjaus (DSM). Polttoaineveroja on otettu käyttöön ja niiden aste määräytyy energia- ja hiilipitoisuuksien perusteella. Lakiehdotusta harkitaan C02- pitoisuusasteen nostamiseksi pienkuluttajien osalta, mutta katsotaan, että jollei EU-veron toteutuminen edisty, suurkuluttajien pitoisuusasteen on pysyttävä muuttumattomana. Liikenteen alalla on toteutettu toimenpiteitä muista kuin ilmastonmuutossyistä, mutta niihin energiatehokkuuden parantamiseksi, taloudellisia välineitä käyttämällä, liikennemuotojen välisen siirtymän edistämiseksi kattavan infrastruktuuriin kohdistuvan rahdinkuljetuksen edistämiseksi. Toimenpiteisiin nielujen tehostamiseksi kuuluvat metsitys ja maankäytön muuttaminen osana yhteistä maatalouspolitiikkaa (YMP). investointiohjelman sisältyy myös intermodaalisen rajoittamiseksi lisääntymisen toimenpiteitä liikkuvuuden ajoneuvoihin liittyviä avulla sekä Määrällisesti ilmaistut toimenpiteet: YHTEENSÄ 9900 Gg 'H Toimenpiteiden luokittelu: Maan parlamentti on hyväksynyt edellä kuvatut toimenpiteet ja niiden täytäntöönpanoon on varattu tarvittavat määrärahat vuosibudjetista. Eräiden jo meneillään, ne ovat pääasiassa tärkeiden vapaaehtoisia sopimuksia teollisuuden ja maatalouden hyväksi. Teollisuuden alalla on teollisuuden valmiina 20 jotka kattavat 75 % ja 9 aiejulistusta, täytäntöönpano on toimenpiteiden sopimusta 'Mukautettu yhdenmukaiseksi vuoden 1990 lähtötason kanssa, CO:-kartoitus, EU-15. 47 energiankäytöstä. Maataloudessa sopimus lasinalaisviljelijöiden kanssa kattaa 85% maatalouden energiankäytöstä. Liikenteen alalla toimenpiteet on kuitenkin toteutettu muista kuin ilmastonmuutokseen liittyvistä syistä. Vaikka liikennettä koskevat toimenpiteet on sitouduttu panemaan täytäntöön ennen vuotta 2000, täytäntöönpanolle ei ole määritelty tarkkaa määräaikaa. Harkinnassa oleviin toimenpiteisiin kuuluu lakisääteisen energiaveron käyttöön ottaminen. Muihin harkinnassa oleviin toimenpiteisiin sisältyvät vaatimukset sähkölaitteille ja tehokkuusvaatimukset henkilöautoille, molemmat yhteisön tasolla. Tavoitteeseen/päämäärään liittyvät ennusteet C02-päästöistä vuonna 2000( ): Jos edellä mainitut toimenpiteet pannaan täytäntöön, Alankomaat pystyvät vuoteen 2000 mennessä vakauttamaan päästöt vuoden 1990 tasolle tarkistamattomien arvojen perusteella laskettuna, jotka lämpötilan mukaan tarkistettujen arvojen perusteella laskettuna vastaavat päästöjen vähenemistä hieman yli 3 prosentilla. Liikenteen alan osuus tästä vähenemisestä arvioidaan olemattomaksi, joten toimenpiteiden täytäntöönpanoon liittyvä epävarmuus tällä alalla ei vaikuta ennusteisiin vuoden 2000 päästötasoista. 2Esitys perustuu jäsenvaltioiden arvioihin, joita EU-15 -kartoituksessa ei ole käytetty. Sen vuoksi tekstissä esitettyjen arvojen ja edellä olevassa taulukossa jäsenvaltion arvion kohdalla annettujen arvojen välillä voi olla pieniä eroavaisuuksia. 48 PORTUGALI Päästöt 1990 (GgC02) Arvio 1990/2000 C02-kartoituksen lähtötasolta (%) Toimenpiteiden vaikutus (GgC02) Jäsenvaltion arvio(') 42500 Muunnettu arvio 7030 36 36 Tavoite/päämäärä ja selvitykset: Portugalilla ei ole virallista tavoitetta, vaan sen päämääränä on C02-päästöjen kasvun rajoittaminen 40 %:iin vuoden 1990 tasolta. Yhteenveto toimenpiteistä: Suunnitelmassa esitetään laaja joukko kaikille aloille suuntautuvia toimenpiteitä. Toimenpiteisiin kuuluvat maakaasun käyttöönotto, yhteinen yhdenmukaistamispolitiikka, sähköntuotannon tehostaminen, energiansäästö loppukäytössä, teollisuudessa, tuet rautatieliikenteen edistäminen, tieinfrastruktuurin nykyaikaistaminen, liikenteen ohjaus. Toimenpiteisiin nielujen ja metsänsuojelu. tehostamiseksi sisältyvät metsien ylläpito, metsitys energiatehokkuuden tiedotuskampanjat parantamiseksi ja Määrällisesti ilmaistut toimenpiteet: Ei mitään. Toimenpiteiden luokittelu: Täytäntöönpanovaiheessa oleviin toimenpiteisiin kuuluvat sellaiset energiaa, teollisuutta ja kotitalouksia koskevat toimenpiteet, jotka ovat yhteydessä jo jonkin aikaa käynnissä olleisiin ohjelmiin (usein EU-ohjelmiin). Toimenpiteiden täytäntöönpanon etenemisestä liikenteen alalla ei ole varmaa tietoa, mutta vaikuttaa siltä, että ne ovat vielä kehittelyvaiheessa tai parhaimmillaankin vasta suunnitteilla. Tavoitteeseen/päämäärään liittyvät ennusteet C02-päästöistä vuonna 2000( ): Jos kaikki suunnitelmaan sisältyvät toimenpiteet pannaan täytäntöön, Portugalin C02- päästöjen odotetaan lisääntyvän 40 %:lla. Vaikuttaa kuitenkin siltä, että toimenpiteiden täytäntöönpano liikenteen alalla on epävarmaa. Koska ei ole selvää, missä määrin liikenteen alan odotetaan vaikuttavan C02:n rajoittamiseen, tämän epävarmuustekijän vaikutusta oletettuun päästötasoon vuonna 2000 on vaikea arvioida. Kuten muissakin koheesiomaissa, päästötasot ovat kuitenkin riippuvaisempia taloudellisesta kasvusta kuin C02-strategiaan sisältyvien toimenpiteiden täytäntöönpanosta. Päästöjen tosiasiallinen kasvu vuosien 1990 - 1993 välillä, joiden aikana talouskasvu oli vähäistä, on osoituksena siitä, että vuonna 2000 päästöjen kasvu jää alle 40 %:n. ESPANJA Päästöt 1990 (GgC02) Arvio 1990/2000 C02-kartoituksen Toimenpiteiden vaikutus (GgC02) 'Mukautettu yhdenmukaiseksi vuoden 1990 lähtötason kanssa, C02-kartoitus, EU-15. 2Esitys perustuu jäsenvaltioiden arvioihin, joita EU-15 -kartoituksessa ei ole käytetty. Sen vuoksi tekstissä esitettyjen arvojen ja edellä olevassa taulukossa jäsenvaltion arvion kohdalla annettujen arvojen välillä voi olla pieniä eroavaisuuksia. 49 ES PA MA Päästöt 1990 (GgCO-0 Arvio 1990/2000 COn-kartoituksen lähtötasolta (%) Toimenpiteiden vaikutus (GgC02) Jäsenvaltion arvio1 Muunnettu arvio 227300 20. 8 23 59470 Tavoite/päämäärä ja selvitykset: Alunperin Espanja ennusti päästöjen kasvavan rajoitetusti 25 % vuoden 1990 tasolta vuoteen 2000 mennessä. Rajoitettua kasvua on tarkistettu alaspäin 11-13 %:iin(2). alalle kotitalouksille/kaupalliselle Yhteenveto toimenpiteistä: Toimenpiteet keskittyvät energiansäästöön ja siirtymiseen teollisuuden polttoaineesta toiseen. Säilyttämistoimenpiteet on suunnattu pääasiassa (polttimet, sulattimet, tehokkaampi teknologia), liikenteen (tekniset ja ohjaustoimenpiteet) ja käyttäjätietoisuus). Polttoaineesta toiseen siirtymiseen sisältyy maakaasun käytön edistäminen teollisuudessa (esimerkiksi sementin ja teräksen tuotannossa sekä tulipesän varusteissa) ja asumisessa (huoneenlämmitys), sekä uusiutuvien energialähteiden käytön edistäminen (esimerkiksi vesi- ja tuulivoima) ja yhteinen yhdenmukaistamispolitiikka. Muihin toimenpiteisiin sekä kuuluvat rautatieliikenteessä käytetyn kaasuöljyn vapauttaminen veroista. Toimenpiteisiin nielujen tehostamiseksi ja sisältyvät metsitys, metsätalous, metsäpalojen metsäpalo vahinkojen valvonta. investoinnit rautateiden (tekniset määräykset, infrastruktuuriin tuet julkiselle liikenteelle, torjunta Määrällisesti ilmaistut toimenpiteet: Ei mitään. luokittelu:. Energiaan Toimenpiteiden sisältyvät Espanjan kansalliseen energiasuunnitelmaan vuosiksi 1991 - 2000. Niiden täytäntöönpano on siten jo käynnistynyt. Edellä täsmennetyt liikenteen alan toimenpiteet on jo pantu täytäntöön. Toimenpiteet nielujen tehostamiseksi ovat meneillään. toimenpiteet liittyvät lisääntyminen 25 %:lla vuoden Tavoitteeseen/päämäärään liittyvät ennusteet C02-päästöistä vuonna 2000 (3): Espanjan arvioidaan pääsevän vuodeksi 2000 asettamaansa tavoitteeseen, joka on tasolta(4). Kuten muissakin päästöjen talouskasvusta kuin suunnitelman koheesiomaissa, päästötasot ovat riippuvaisempia mukaisten toimenpiteiden täytäntöönpanosta. Ottaen huomioon heikon talouskasvun vuosien 1990 ja 1993 välisenä aikana Espanja voi tulevien vuosien taloudellisen kasvun tasosta riippuen kyetä jopa parempaan kuin päästöjen kasvun rajoittamiseen 25 %:iin. 1990 'Mukautettu yhdenmukaiseksi vuoden 1990 lähtötason kanssa, C02-kartoitus, EU-15. Seurantakomitean kokous, 18. 5. 1995 3Esitys perustuu jäsenvaltioiden arvioihin, joita EU-15 -kartoituksessa ei ole käytetty. Sen vuoksi tekstissä esitettyjen arvojen ja edellä olevassa taulukossa jäsenvaltion arvion kohdalla annettujen arvojen välillä voi olla pieniä eroavaisuuksia. 4Tavoitetta on jälkeenpäin tarkistettu alaspäin 11-13 %:iin. Kuitenkin tämän kertomuksen arvioissa käytetään lukua 25 %. 50 RUOTSI Päästöt 1990 (GgC02) Arvio 1990/2000 C02-kartoituksen lähtötasolta (%) Toimenpiteiden vaikutus (GgC02) Jäsenvaltion arvio(') 61300 Muunnettu arvio 4,4 6 10200 Tavoite/päämäärä ja selvitykset: Vakauttaminen vuoden 1990 tasolle vuoteen 2000 mennessä. ja energian siirtymiseen tehokkaampaan toimenpiteistä: C02-strategiassa keskitytään Yhteenveto fossiilisten polttoaineiden käytöstä uusiutuvien energialähteiden käyttöön, energiatalouden kehittämiseen hyödyntämiseen. Toimenpiteisiin energiatehokkuuden parantamiseksi kuuluvat teknologian hankinnat ja sähkönkulutuksen kannalta tehokkaiden tuotteiden esittelyhankkeet, prosessit ja järjestelmät kodeissa, liiketiloissa ja teollisuudessa. Strategiassa on tärkeä osuus taloudellisilla välineillä, esimerkiksi C02- ja energiaveroilla, joilla on useita aloja koskettava vaikutus. Polttoaineiden verotus ja T&K (vaihtoehtoiset polttoaineet ja energiaa tehokkaasti hyödyntävät ajoneuvot) ovat ainoita liikenteen alalla toteutettuja toimenpiteitä. Metsäalalla toimenpiteisiin kuuluvat metsien ylläpito/metsätalous sekä kestokulutukseen tarkoitettujen metsätaloustuotteiden käytön edistäminen. Määrällisesti ilmaistut toimenpiteet: Hiiliverot - energia-ala Polttoaine- ja hiilivero - liikenteen ala Hyötysuhdeohjelma Investointiohjelma Muut 1. 2. 3. 4. 5. YHTEENSÄ 10,4 Mt C02 5,3 Mt C02 2,2 Mt C02 2,1 Mt C02 0,6 Mt C02 0,2 Mt CO, Toimenpiteiden luokittelu: Pääosa toimenpiteistä on meneillään. tarkoitettujen ilmastonmuutoksen Tavoitteeseen/päämäärään liittyvät ennusteet C02-päästöistä vuonna 20002: Näiden avulla estämiseen hiilidioksidikokonaispäästöjen ennustetaan lisääntyvän jonkin verran (esim. 4 %) vuoden 1990 tasolta vuonna 2000. Tämä ennuste perustuu tarkistamattomiin arvoihin (joita ei ole korjattu lämpötilan mukaan). Jos lämpötilan mukainen tarkistus tehdään vuoden 1990 päästöille (3 %), päästöt saadaan vakautetuiksi vuoteen 2000 mennessä. Tässä ennusteessa ei ole otettu huomioon vuonna 1994 tehtyjä energia- ja hiiliverojen korotuksia. Ottaen huomioon, että pääosa toimenpiteistä on toteutettu, C02-/energiavero mukaan lukien, ei ole syytä uskoa, etteikö Ruotsi kykenisi täyttämään kyseistä ennustetta. toimenpiteiden 'Mukautettu yhdenmukaiseksi vuoden 1990 lähtötason kanssa, C02-kartoitus, EU-15. 2Esitys perustuu jäsenvaltioiden arvioihin, joita EU-15 -kartoituksessa ei ole käytetty. Sen vuoksi tekstissä esitettyjen arvojen ja edellä olevassa taulukossa jäsenvaltion arvion kohdalla annettujen arvojen välillä voi olla pieniä eroavaisuuksia. 51 Ennusteessa on kuitenkin oletuksena, että ydinvoiman käytöstä poistaminen ei ala ennen vuotta 2000. Vaikka sitä ei aloitettaisikaan välittömästi, on uutta energiantarvetta vaikeaa täyttää muilla kuin fossiilisilla polttoaineilla. Ruotsilla on kuitenkin paljon mahdollisuuksia lisätä biopolttoaineiden käyttöä, erityisesti yhdistetyissä lämpö- ja sähkölaitoksissa sekä lämmitystarkoituksissa(3). Ydinvoiman käytöstä poistamisen alettua sähköntuotannosta aiheutuvat C02-päästöt tulevat lisääntymään huomattavasti. Lopullista päätöstä ydinvoiman käytöstä poistamisesta ei vielä ole tehty. 3Luonnonvarojen hallintaa koskevan asiakirjan mukaisesti jäljellä olevat tärkeimmät joet suojellaan vesi voimankäyttöä varten. 52 YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA Päästöt 1990 (GgC02) Arvio 1990/2000 C02-kartoituksen lähtötasolta (%) Toimenpiteiden vaikutus (GgC02) Jäsenvaltion arvio(') 577000 Muunnettu arvio -6,1 - 2 71740 Tavoite/päämäärä ja selvitykset: Vakauttaminen vuoden 1990 tasolle vuoteen 2000 mennessä. Yhteenveto toimenpiteistä: Polttoaineen vaihdon ja energiatehokkuuden edistäminen taloudellisia välineitä, määräyksiä ja tiedottamista/koulutusta käyttämällä, mukaan lukien kaasun käytön lisääminen sähköntuotannossa, yhteinen yhdenmukaistamispolitiikka ja uusiutuvat energialähteet; energiansäästöjärjestö Energy Saving Trustin perustaminen energiatehokkuuden ja energiansäästön edistämiseksi; tiepolttoainemaksujen korotukset; ALV:n käyttöön ottaminen kotitalouksien polttoaineen ja sähkön käytössä; ekomerkinnät ja energiamerkinnät; rakennusmääräysten tarkistaminen. Määrällisesti ilmaistut toimenpiteet^): 1. 2. 3. 4. Energiansäästö kodeissa (kotitalouksien polttoaineenkulutuksen ALV, uusi Energy ja neuvonta, Saving Trust ekomerkintä, EY:n SAVE tarkistus energiatehokkuutta koskevien vaatimusten lujittamiseksi). tiedottaminen rakennusmääräysten -järjestö, energiatehokkuudesta -ohjelma, 14664 Gg C02 Yritysten energiankulutus (energiatehokkuudesta tiedottaminen/neuvonta, Energy Saving Trustin suunnitelmat pienille yrityksille, energiasuunnittelua koskeva neuvontasuunnitelma (Energy Design Advice Scheme), EY:n SAVE -ohjelma, rakennusmääräysten vaatimusten lujittamiseksi). energiatehokkuutta koskevien tarkistus 9165 GgC02 Energiankulutus julkisella sektorilla (tavoitteet keskus- ja paikallishallinnon viranomaisille ja julkisen sektorin toimielimille). 3666 Gg C02 Liikenne (tiepolttoainemaksujen korotukset ja vähintään 5 prosentin todelliseen keskimääräiseen kasvuun sitoutuminen tulevissa budjeteissa). 9165 GgC02 YHTEENSÄ 36 660 Gg C02 'Mukautettu yhdenmukaiseksi vuoden 1990 lähtötason kanssa, C02-kartoitus, EU-15. 2Energy Saving Trustin vaikutuksia koskevaa uudelleenarviointia ei tuoda esille kansallisessa ohjelmassa esitetyssä taulukossa. 53 Toimenpiteiden luokittelu: Useimmat toimenpiteistä on jo toteutettu. Monet niistä ovat kuitenkin vapaaehtoisia tai riippuvaisia epävarmasta rahoituksesta. liittyvät ennusteet C02-päästöistä vuonna 2000(3): Tavoitteeseen/päämäärään Yhdistyneessä kuningaskunnassa päästöjen odotetaan vähenevän Energy Saving Trustin perustamisen seurauksena. Rahoituksen odotettuun tasoon liittyvien muutosten vuoksi vaikutuksen odotetaan nyt olevan alunperin arvioitua vähäisempi (vähintään 0,3 miljoonaa hiilitonnia, joka vastaa 1. 1 miljoonaa C02-tonnia), vaikka Trustissa kehitetään parhaillaan lisämalleja lisäsäästöjen aikaansaamiseksi. Vaikka otetaan huomioon Energy Saving Trustin vähäisempi vaikutus, Yhdistyneen kuningaskunnan C02-päästöjen odotetaan nyt kuitenkin olevan vuoden 1990 tasoa alhaisempia pikemminkin polttoaineiden vaihtamisen kuin energiansäästön ansiosta. 3Esitys perustuu jäsenvaltioiden arvioihin, joita EU-15 -kartoituksessa ei ole käytetty. Sen vuoksi tekstissä esitettyjen arvojen ja edellä olevassa taulukossa jäsenvaltion arvion kohdalla annettujen arvojen välillä voi olla pieniä eroavaisuuksia. 54 ISSN 1024-4492 KOM(96) 91 lopullinen ASIAKIRJAT FI i4 Luettelonumero : CB-CO-96-096-FI-C ISBN 92-78-01231-9 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg