title: Ehdotus neuvoston päätökseksi työllisyys- ja työmarkkinapoliittisen komitean perustamisesta

eurovoc_concepts:
EU employment policy
committee (EU)
exchange of information
labour market

formats: html pdf pdfa1b print

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 27. 03. 1996 KOM(96) 134 lopull. 96/0097 (CNS) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI työllisyys- ja työmarkkinapoliittisen komitean perustamisesta (komission esittämä) PERUSTELUT Euroopan työllisyysstrategian toteuttaminen Essenin huippukokouksessa joulukuussa 1994 Eurooppa-neuvosto antoi ratkaisevan sysäyksen Euroopan työllisyysstrategialle. Se julisti, että toiminta työttömyyttä vastaan ja yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseksi muodostaa yhteisön ja sen jäsenvaltioiden ensisijaisen tehtävän, ja se määritteli työllisyyttä koskevan rakenteellisen toiminnan painopistealat. Näiden poliittisten suositusten tueksi Eurooppa-neuvosto vahvisti tietyt menettelyt ja vastuualat. Se pyysi jäsenvaltioita hyväksymään monivuotisia kansallisia ohjelmia, jotka heijastavat yhteisön painopistealueita. Se kehotti sosiaali- ja työllisyysasioista vastaavien ministerien neuvostoa, talous- ja raha-asioiden neuvostoa sekä komissiota seuraamaan tarkasti työllisyyden kehitystä, tarkastelemaan jäsenvaltioiden sitä koskevia politiikkoja ja antamaan vuosittain kertomuksen Eurooppa-neuvostolle työmarkkinoilla saavutetusta edistyksestä. Sekä Cannesissa kesäkuussa 1995 että Madridissa joulukuussa 1995 kokoontunut Eurooppa-neuvosto vahvisti tämän lähestymistavan. Madridissa Eurooppa-neuvosto ilmaisi tyytyväisyytensä strategian täytäntöönpanossa oli saavutettu. Erityisesti kaikki jäsenvaltiot ovat hyväksyneet monivuotisen ohjelmansa ja sosiaaliasiain neuvosto, Ecofin-neuvosto ja komissio saattoivat jättää Eurooppa-neuvostolle pyydetyn yhteiskertomuksen työllisyydestä, ja tämä hyväksyi kertomuksen suositukset. siihen huomattavaan kehitykseen, jota Essenin Strategian menestymisen takaamiseksi Madridissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto pyysi (Ecofin- sekä työllisyys-ja sosiaaliasiain) neuvostoa ja komissiota seuraamaan jatkuvasti täytäntöönpanoa ja esittämään sille uuden yhteisen monivuotisten ohjelmien vuosikertomuksen joulukuun 1996 kokousta varten. Tässä kokouksessa tarkastellaan Madridissa hyväksyttyjen ohjelmien ja suositusten täytäntöönpanoastetta "tavoitteena tehostaa työllisyysstrategiaa ja antaa lisäsuosituksia". Kansallisten työllisyystoimien seuranta Euroopan tasolla, näitä toimia koskevien tietojen ja kokemusten vaihto jäsenvaltioiden kesken ja komission kanssa, monivuotisten työllisyysohjelmien saattaminen ajantasalle yhteisten painopistealueiden mukaan ja tekijöitä Euroopan ensiarvoisen lisäsuositusten työllisyysstrategiassa, joka on käynnistynyt hyvin ja jonka on tarkoitus tehostua vähitellen. antaminen tärkeitä ovat Tarve luoda uusi rakenne Essenin kokouksen toimeksiannon jatkamiseksi sosiaaliasiain neuvosto perusti 27. maaliskuuta 1995 pitämässään kokouksessa työministerien henkilökohtaisten edustajien väliaikaisen ryhmän käsittelemään Eurooppa-neuvoston Essenin kokouksen seurantaa. Tämä ryhmä, joka muodostuu työllisyysasioiden pääjohtajista, kokoontui viisi kertaa vuonna 1995 Ranskan ja Espanjan puheenjohtajakauden aikana. Ryhmässä on ollut tilaisuus vaihtaa tietoja ja kokemuksia jäsenvaltioiden välillä niiden työllisyyspolitiikasta, toiminnan erityisesti Essenissä määritellyillä viidellä työmarkkinoihin liittyvän painopistealueella. Sosiaaliasiain neuvoston pyynnöstä ryhmä esitti Cannesissa kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle kesäkuussa työllisyyttä koskevan välikertomuksen. Se valmisteli sosiaaliasiain neuvoston 5. joulukuuta Madridin Eurooppa- neuvoston kokousta varten hyväksymän kertomuksen työllisyydestä. Lopuksi se ilmaisi kantansa Ecofin-neuvoston, sosiaaliasiain neuvoston ja komission Madridissa esittämästä yhteiskertomuksesta. 1995 Useimmat jäsenvaltioista ovat ilmaisseet toiveensa, että virallistettaisiin sellainen pysyvä rakenne, jolla olisi käytössään tehokkaammat työvälineet ja joka vastaisi Ecofin-neuvostoa avustavaa talouspolitiikkaa käsittelevää komiteaa, sillä jäsenvaltiot ovat tiedostaneet väliaikaisen ryhmän työn tärkeyden ja sen käytössä olevien välineiden riittämättömyyden. Erityisesti on ilmennyt tarve saada käyttöön töiden jatkuvuuden takaavat henkilöstövarat omaava sihteeristö, jolla olisi myös riittävä kyky analysoida asioita ja laatia asiakirjoja. Väliaikaisen ryhmän osalta tämän tehtävän ovat pääosin hoitaneet komission yksiköt. Sosiaaliministereiden epävirallisessa kokouksessa 27. -29. lokakuuta Cordobassa tekemään asiaa koskeva ehdotus. Tällaisen rakenteen komissiota pyydettiin perustamistarve on myös mainittu sosiaaliasiain neuvoston 5. joulukuuta hyväksymässä kertomuksessa työllisyydestä sekä neuvoston ja komission Madridia varten esittämässä yhteiskertomuksessa. Madridissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto ilmaisi tyytyväisyytensä siihen tapaan, jolla Essenissä sovittu työllisyyden seurantamenettely on laadittu ja jolla sitä on toteutettu ensimmäistä kertaa. Se katsoi kuitenkin, että "Essenissä päätetyn työllisyyden seurantamenettelyn käytännön toteuttamisen helpottamiseksi on tarpeen perustaa mahdollisimman nopeasti yhteiskertomuksessa kaavaillut mekanismit (yhteinen rakenne ja mittarit). " Suhteet pysyvään työllisvvskomiteaan ja työmarkkinaosapuoliin Pysyvä työllisyyskomitea perustettiin vuonna 1970(1). Kyse on kolmitahoisesta neuvoa- antavasta elimestä, jossa ovat mukana neuvosto, komissio sekä työnantaja- ja työntekijäjärjestöjen varmistaa, perustamissopimusten ja yhteisön instituutioiden ja toimielinten toimivalta huomioon ottaen, vuoropuhelu, yhteistoiminta ja neuvottelut tapauksesta riippuen joko neuvoston tai jäsenvaltioiden hallitusten edustajien sekä komission ja työmarkkinaosapuolien välillä, jäsenvaltioiden helpottamiseksi yhdenmukaistamalla ne yhteisön tavoitteiden kanssa". työllisyyspolitiikkojen yhteensovittamisen on "jatkuvasti tehtävänä edustajia. Sen Neuvostolta on pyydetty pysyvän komitean uudistamista sen tehokkuuden ja erityisesti sen analysointikyvyn lisäämiseksi, ja uudistus on parhaillaan valmisteltavana. Olisi siis nivottava hyvin yhteen pysyvä komitea sekä työllisyyttä ja työmarkkinoita käsittelevä komitea. (1) EYVLN:oL273, 17. 12. 1970 ja L 21, 28. 1. 1975. 3 Nämä kaksi elintä ovat eri tasoisia; toinen kokoontuu ministeritasolla ja toinen kansallisen hallinnon tasolla. Niiden kokoonpano on erilainen, sillä pysyvän komitean erityispiirteenä on sen kolmitahoisuus. Vaikka molemmilla komiteoilla on hyvin läheinen kiinnostuksen kohde, niillä on siis kummallakin oma merkityksensä ja ne voivat vahvistaa toisiaan. Erityisesti työllisyyttä ja työmarkkinoita käsittelevä komitea voisi toimia välittäjänä työmarkkinaosapuolten suhteen pysyvän työllisyyskomitean kokousten valmistelussa. Tätä varten voitaisiin kaavailla yhteistä kokousta työllisyyttä ja työmarkkinoita käsittelevän komitean ja työmarkkinaosapuolten edustajien kanssa esimerkiksi puolivuosittain. Siten työllisyyttä ja työmarkkinoita käsittelevä komitea auttaisi vastaamaan tarpeeseen tehostaa pysyvän työllisyyskomitean suorittamaa analysointia ja töiden valmistelua. Komissio esitti helmikuussa 1996 ajatuksen työllisyyttä koskevasta eurooppalaisesta luottamussopimuksesta, joka kokoaisi kaikki taloudelliset toimijat edistämään työllisyyttä Euroopan unionissa. Ehdotus työllisyys-jatyömarkkinapoliittisen komitean perustamisesta sopii täysin yhteen tämän luottamussopimuksen kanssa, sillä molemmat muodostavat osan työllisyysalan yhteistyö- ja yhteensovittamisprosessia. Suhteet talouspoliittiseen komiteaan rakenteiden Työmarkkinoiden lisäksi Euroopan työllisyysstrategia perustuu makrotaloudellisten politiikkojen ja rakennepolitiikkojen nivomiseen tiiviisti yhteen. Tämä lähestymistapa edellyttää läheistä yhteistyötä kaikkien asianomaisten osapuolten kesken, toisin sanoen niiden osapuolten, jotka ovat mukana työllisyyteen mahdollisesti vaikuttavien politiikkojen määrittelyssä. toiminnan parantamisen ja Tämän ajatustavan mukaisesti Eurooppa-neuvosto on pyytänyt sekä talous-ja raha-asioista että sosiaaliasioista vastaavia neuvostoja antamaan yhdessä komission kanssa työllisyyttä koskevan kertomuksen ja suosituksia. Tämän on tehnyt mahdolliseksi yhteistyö talouspoliittisen komitean ja edellä mainitun sosiaaliasiain neuvoston väliaikaisen ryhmän kesken. Talouspoliittinen komitea perustettiin neuvoston päätöksellä vuonna 1974(2) jäsenvaltioiden lyhyen ja keskipitkän aikavälin talouspolitiikkojen yhteensovittamisen edistämiseksi. Se muodostuu neljästä komission edustajasta ja neljästä kunkin jäsenvaltion edustajasta. Komissio huolehtii komitean sihteeristötehtävistä. Yksi komitean työryhmä seuraa erityisesti työllisyyspolitiikkoja. Se antaa säännöllisesti lausuntoja ja kertomuksia talous- ja raha-asioista vastaavalle ministerineuvostolle. Erityisesti sosiaaliasiain neuvostoa avustavan työllisyyttä ja työmarkkinoita käsittelevän komitean perustaminen auttaa luomaan selkeämmän yhteistyön näiden kahden neuvoston välille ja edistää makrotaloudellisten ja rakennepolitiikkojen tehokkaampaa nivomista yhteen. Näiden kahden komitean puheenjohtajat yhteensovittavat työohjelmiaan keskenään komiteoiden toiminnan yhteensovittamisen vahvistamiseksi sekä makrotaloudellisten ja rakennepolitiikkojen paremman yhteensovittamisen tuomien etujen analysoimiseksi ja huomioon ottamiseksi. (2) Päätös 74/122/ETY, 18. 2. 1974, EYVL N:o L 63, 5. 3. 1974. 4 Ehdotus päätökseksi työllisyys- ja työmarkkinapoliittisen komitean perustamisesta Päätös perustuu perustamissopimuksen 145 artiklaan, joka on myös talouspoliittisen komitean ja pysyvän työllisyyskomitean perustana. Komitealle osoitettu asema ja luetellut tehtävät (luettelo ei ole tyhjentävä) tekevät siitä sosiaaliasiain neuvostoa avustavan elimen Euroopan työllisyysstrategian täytäntöönpanossa ja kehittämisessä. Komitean kokoonpanoa ja toimintaa koskevat säännökset perustuvat suurelta osin talouspoliittisen komitean vastaaviin säännöksiin. Se, että komissio huolehtii komitean sihteeristötehtävistä, johtuu tarpeesta taata - käytettävissä olevien henkilöstövarojen suhteen - pysyvä ja riittävä kyky vastata puheenjohtajiston ja komitean jäsenten tarpeisiin. Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI työllisyys- ja työmarkkinapoliittisen komitean perustamisesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 145 artiklan, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon, sekä katsoo, että Eurooppa-neuvosto on viimeaikaisissa kokouksissaan vahvistanut, että toiminta työttömyyttä vastaan sekä naisten ja miesten välisen tasa-arvon saavuttamiseksi on yhteisön ja sen jäsenvaltioiden ensisijainen tehtävä, joulukuussa 1994 pidetyssä Essenin kokouksessa Eurooppa-neuvosto määritteli toiminnan painopistealueita työllisyyden rakenneongelmien ratkaisemiseksi; se pyysi kutakin jäsenvaltiota muuntamaan nämä suositukset monivuotiseksi ohjelmaksi; ja työllisyysasioista vastaavien ministerien neuvostoa, talous- ja raha-asioiden neuvostoa sekä jäsenvaltioiden työllisyyden kehitystä, komissiota seuraamaan työllisyyttä koskevia politiikkoja ja antamaan vuosittain kertomuksen Eurooppa-neuvostolle työmarkkinoilla saavutetusta edistyksestä, se kehotti sosiaali- tarkastelemaan tarkasti komitea perustetaan osana kasvusta, kilpailukyvystä ja työllisyydestä annetussa valkoisessa kirjassa määriteltyä seuranta- ja raportointimenettelyä, talous- ja raha-asioiden neuvostoa avustaa sen työllisyyttä koskevassa työssä neuvoston päätöksellä 74/122/ETY(1) perustettu talouspoliittinen komitea; sosiaaliasiain neuvosto perusti tätä tarkoitusta varten 27 päivänä maaliskuuta 1995 työministerien henkilökohtaisten edustajien väliaikaisen ryhmän, }a yhteisön työllisyysstrategian menestymisen takaamiseksi ja Essenissä päätetyn työllisyyttä koskevan seurantamenettelyn käytännön soveltamisen helpottamiseksi Madridissajoulukuussa 1995 kokoontunut Eurooppa-neuvosto on katsonut tarpeelliseksi luoda mahdollisimman nopeasti pysyvän rakenteen avustamaan sosiaaliasiain neuvostoa työllisyyden alalla, (i) EYVL N:o L 63, 5. 3. 1974, s. 21 ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla 1. Perustetaan työllisyys- ja työmarkkinapoliittinen komitea, jäljempänä 'komitea', avustamaan neuvostoa sen velvollisuuksien hoitamisessa työllisyyspolitiikan ja työmarkkinoiden alalla, perustamissopimusta sekä yhteisön toimielinten toimivaltaa kunnioittaen. 2. Komitea huolehtii erityisesti: - - - työllisyyden kehityksen seurannasta yhteisön alueella työllisyyttä ja työmarkkinoita koskevien jäsenvaltioiden politiikkojen tarkastelusta tiedon ja kokemusten vaihdosta jäsenvaltioiden välillä ja komission kanssa edellä mainituilla aloilla - näitä asioita koskevien kertomusten ja suositusten laadinnasta. 3. Neuvosto tai komissio voi pyytää komitean lausuntoa jostakin tietystä aiheesta. Komitea voi työskennellä myös oma-aloitteisesti toimivaltaansa kuuluvilla aloilla. 4. Komitean puheenjohtajan on yhteensovitettava toimintaa muiden komiteoiden, erityisesti talouspoliittisen komitean ja pysyvän työllisyyskomitean, puheenjohtajien kanssa niitä koskevien kysymysten osalta kunkin komitean vastuualueiden huomioon ottamiseksi. 2 artikla 1. Komitean muodostavat kaksi edustajaa kustakin jäsenvaltiosta ja kaksi komission edustajaa. Näitä edustajia voi avustaa kaksi varajäsentä. Jäsenvaltioiden on nimettävä edustajansa niiden henkilöiden joukosta, jotka osallistuvat työllisyyttä ja työmarkkinoita koskevien kansallisten politiikkojen muotoiluun ja täytäntöönpanoon. 2. Komitea voi käyttää ulkopuolisia asiantuntijoita, jos se on esityslistan kannalta aiheellista. 3 artikla 1. Komitea valitsee puheenjohtajansa jäsentensä joukosta kahden vuoden kaudeksi, jota ei voida uusia. 2. Komissio huolehtii komitean sihteeristötehtävistä. 3. Komitea laatii oman työjärjestyksensä. 4: ' Puheenjohtaja kutsuu koolle komitean kokoukset, joko omasta aloitteestaan tai komission tai vähintään kahdeksan jäsenen pyynnöstä. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja Rahoitusselvitys RAHOITUSSELVITYS 1. TOIMINNAN NIMI Työllisyys- ja työmarkkinapoliittisen komitean perustaminen 2. BUDJETTIKOHTA AO 2510 3. OIKEUDELLINEN PERUSTA Perustamissopimuksen 145 artikla. Neuvoston päätös odotetaan tehtävän vuoden 1996 aikana. 4. TOIMINNAN KUVAUS 4. 1 Tavoitteet Madridissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto pyysi sosiaaliasiain neuvostoa, Ecofin- neuvostoa ja komissiota jatkamaan monivuotisten ohjelmien täytäntöönpanon seurantaa ja laatimaan yhtenäisen vuosikertomuksen "tarkoituksena vahvistaa lisäsuosituksia". Se pani myös merkille, että työllisyysstrategiaa seurantamenettelyn käytäntöön soveltamisen helpottamiseksi olisi perustettava mahdollisimman nopeasti tarvittavat mekanismit, joista yksi on "pysyvä rakenne". ja antaa 4. 2 Toiminnan kattama ajanjakso Määrittelemätön 5. MENOJEN LUOKITTELU 5. 1 5. 2 5. 3 Ei-pakolliset menot Erittelemättömät menot Tulolaji: ei tuloja 6. MENOJEN LUONNE 100 %:n subventio tarvittavaan henkilöstöön ja kokouskuluihin 6. 1 6. 2 6. 3 Korkotuki: ei 6. 4 Muut: ei 6. 5 Takaisinmaksu: ei Ehdotettu toiminta ei aiheuta mitään muutoksia tulotasoon. 7. RAHorrusvAnojTus Ei vaikutusta toimintamenoihin; hallintomenojen osalta ks. 10 kohta. 8. TOIMENPITEET PETOSTEN EHKÄISEMISEKSI Varoja käytetään kokouksiin kutsuttujen asiantuntijoiden kulujen korvaamista koskevien tavanomaisten hallinnollisten sääntöjen mukaisesti. 9. KUSTANNUS-HYÖTY -ANALYYSIN OSATEKIJÄT 9. 1 Erityistavoitteet Perustaa työllisyys- ja työmarkkinapoliittinen komitea avustamaan sosiaaliasiain neuvostoa sen velvollisuuksien hoitamisessa työllisyys-ja työmarkkinapolitiikan alalla, noudattaen täysin perustamissopimuksia ja kunnioittaen unionin toimielinten ja muiden elinten toimivaltuuksia. Komitea on erityisesti vastuussa: - unionin työllisyyssuuntausten seurannasta - jäsenvaltioiden työllisyys- ja työmarkkinapolitiikkojen tarkastelusta - tiedon ja kokemusten vaihdosta jäsenvaltioiden välillä ja komission kanssa edellä mainituilla aloilla - näitä asioita koskevien kertomusten ja suositusten valmistelusta Komitean työskentelyä sovitetaan yhteen talouspoliittisen komitean ja pysyvän työllisyyskomitean kanssa. 9. 2 Toiminnan perustelut Unionin työllisyysstrategian jatkuvan menestyksen takaamiseksi ja Essenissä päätetyn työllisyyttä koskevan seurantamenettelyn käytännön täytäntöönpanon helpottamiseksi Eurooppa-neuvosto oli Madridin kokouksessaan sitä mieltä, että on tarpeen perustaa mahdollisimman nopeasti pysyvä rakenne avustamaan sosiaaliasiain neuvostoa työllisyyden alalla. 9. 3 Toiminnan seuranta ja arviointi Komitea vastaa lausuntojen ja kertomusten valmistelusta sosiaaliasiain neuvostolle ja Eurooppa-neuvostolle. 9. 4 Toiminnan johdonmukaisuus rahoituksen ohjelmoinnin kanssa Kaavaillut toimenpiteet sisältyvät pääosasto V:n rahoituksen ohjelmointiin. 10 10. Hallinnolliset menot (Talousarvion A osa) Vaadittujen hallinnollisten varojen käyttö riippuu rahojen käyttöä koskevasta vuosittaisesta komission päätöksestä, jossa otetaan huomioon budjettivallankäyttäjän myöntämät lisävirat ja -varat. 10. 1 Vaikutus henkilöstön määrään Toimen tyyppi Toimintaan osoitettu henkilöstö joista kesto vakinaiset virat määrä aikaiset nykyisten varojen käyttö lisävarojen käyttö A B C vakinaisia tai määräaikaisia virkamiehiä muut varat YHTEENSÄ 2 1 3 2 1 3 määritte lemätön 10. 2 Ylimääräisten henkilöstö varojen rahoituksellinen kokonaisvaikutus Määrä Laskumenetelmä Virkamiehet Määräaikaiset Muut henkilöstö työllisyysosaston komitean Pääosaston V sihteeristötehtävistä. Kansallisen hallinnon virkamiesten matkakulut maksetaan voimassa olevien sääntöjen mukaisesti. Komissio järjestää komitean kokoukset kokoustiloissaan. Komissio huolehtii myös tulkkauksen järjestämisestä. Komitean arvioidaan kokoontuvan 6-8 kertaa vuodessa. Nämä kokoukset voivat tietyssä määrin korvata työllisyysasioiden pääjohtajien ja työvoimatoimistojen johtajien ryhmän kokoukset. huolehtii 11 10. 3 Budjettikohta Määrä Laskumenetelmä AO 2510 125 000 6 kokousta vuodessa, keskimääräiset kulut 20 850 ecua kokousta kohti (30 osallistujaa) 12 ISSN 1024-4492 KOM(96) 134 lopullinen ASIAKIRJAT F* 04 Luettelonumero : CB-CO-96-154-F1-C ISBN 92-78-02485-6 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg 13


title: Rapport från kommissionen till rådet och Europaparlamentet genomförandet av rådets direktiv om harmonisering av beräkningen av bruttonationalinkomst till marknadspriser

eurovoc_concepts:
evaluation of resources
gross national product
market prices
national accounts
statistics

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION •A- &-A- •it" •k it "it it it Bryssel den 27. 03. 1996 KOM(%)124 slutlig RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET GENOMFRANDET AV RÅDETS DIREKTIV OM HARMONISERING AV BERKAKNINGEN AV BRUTTONATIONALINKOMST TILL MARKNADSPRISER Inledning I BNI-direktivet (rådets direktiv 89/130/EEG, Euratom av den 13 februari 1989 om harmonisering av beräkningen av bruttonationalinkomst till marknadspriser) upprättade man rutiner för att underlätta kontrollen och, där detta är nödvändigt, förbättringen av medlemsstaternas beräkningar av BNI när det gäller jämförbarheten, tillförlitligheten och fullständigheten. Antagandet av BNI-direktivet följde på skapandet av Europeiska gemenskapens fjärde egna medel (BNI-medlet). Denna rapport sammanfattar de framsteg kommissionen och BNI-kommittén gjort sedan BNI-direktivet antogs. Dokumentet har tagits fram som ett svar på rådets deklaration beträffande artikel 8. 2 i rådets beslut om systemet för gemenskapernas egna medel 94/728/EG, Euratom av den 31 oktober 1994. 1 BNI-direktivet konstaterade man i artikel 7 att det var nödvändigt att rikta speciell uppmärksamhet på kontrollen och förbättringen av BNI-beräkningarna, det vill säga särskilt när det gäller att täcka in den dolda ekonomin. Fullständigheten har således varit ett högprioriterat område för BNI-kommittén. Milstolpen i det arbete man hittills lagt ned är offentliggörandet av kommissionens beslut om fullständighet (94/168/EG, Euratom av den 22 februari 1994). För att åskådligöra denna prioritering, har rapporten lagts upp på följande sätt: Avsnitt 2 av rapporten sammanfattar det viktigaste arbetet som lagts ned på fullständigheten. Framstegen inom de s. k. övergripande frågorna och sådana som specifikt gäller för de enskilda länderna behandlas i avsnitt 3. Slutsatserna tas upp i avsnitt 4. Denna rapport tar fasta på kontrollen och förbättringen av nationalräkenskaperna i de tolv dåvarande medlemsstaterna i de nya medlemsstaterna från och med den 1 januari 1995 (Finland, Sverige och Österrike) kommer att bedömas för första gången under 1996 och även i Norge och Island i egenskap av fördragsparter i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. i slutet av 1994. BNI-beräkningarna förbehåll Kommissionen har fastställt ett antal punkter där man rent formellt gör förbehåll för som gäller tar olika medlemsstater. Dessa sammanställningen av BNI där ytterligare ansträngningar behövs för att kontrollera och om nödvändigt förbättra statistiken. Det huvudsakliga förbehållet avser fullständigheten i varje lands BNI-beräkningar. Utöver hela skalan av övergripande förbehåll (områden som är i behov av ytterligare kontroll eller förbättring i samtliga medlemsstater) finns också en mängd förbehåll som är specifika \'i)r de enskilda länderna. fasta på det förfarande 2. Fullständiglicten Kommissionens beslut om fullständighet i februari 1994 antogs efter en hel del ansträngningar för alt fastställa de bästa sätten att nalkas denna mycket svåra fråga. Enligt beslutet skulle medlemsstaterna inkomma med rapporter gällande fyra aspekter på fullständighet senast i juni 1994, och i en del fall ägna sig åt ingående forskning som stöd för rapporterna. De fyra rapporterna tog upp följande: En utförlig beskrivning av alla explicita och implicita justeringar som redan gjorts fullständiga BNI- beräkningar. i medlemsstaterna för att få fram En rapport som beskriver resultaten från ett specifierat forskningsarbete om användningen av arbetsmarknadsuppgifter för att validera BNI- beräkningar. En rapport som redogör för hur man tar hänsyn till inkomster in natura samt dricks och gratifikationer till förbättringar när sådana är nödvändiga. i räkenskaperna med förslag En rapport om möjligheterna att använda deklarationsuppgifter taxeringsmyndigheterna fullständigheten nationalräkenskaperna. förbättra för att frän i De viktigaste slutsatserna av detta arbete var följande: När det gäller de befintliga beräkningar och justeringar som görs för att försäkra sig om fullständighet i varje medlemsstats BNP-beräkningar, stod det klart att behovet och lämpligheten av de justeringar och beräkningar som görs med anledning av fullständigheten endast skulle kunna bedömas i ljuset av kvaliteten på den basstatistik och de allmänna metoder som används. Medlemsstaternas beräkningar är inte alla grundade på högkvalitativt källmaterial från alla delar av ekonomin. Exempelvis saknar flera medlemsstater god statistik över tjänsteområdet och några har inte tillförlitliga handelsregister eller utnyttjar inte användningen maximalt av de dubbelkontroller som finns inbyggda i nationalräkenskaperna. De flesta medlemsstater i denna situation har läget inom den närmsta framtiden. Olika redan konkreta planer på att förbättra gemenskapsinitiativ gäller rådets förordning om handelsregister särskilt handelsregister och (93/2186/EG, Euratom av den 22 juli 1993). stöder medlemsstaternas tjänsteslalistik, ansträngningar när det Dessutom justerar inte alla medlemsstater uttryckligen för skattefusk (dvs. avsiktlig inlämning av felaktiga uppgifter till myndigheterna) utanför byggsektorn, och de metoder som används varierar åtskilligt. Ytterligare arbete måste läggas ned av nästan alla medlemsstater. När det gäller användningen av arbetsmarknadsuppgifter för att validera BNF, kan man endast bedöma den nuvarande situationen fullt ut land för land. 1 en del länder resulterade arbetet i att man kunde se an BNI-beräkningarna med ny tillförsikt. I andra var budskapet mer otydligt. En allmän slutsats var emellertid att resultatet av detta arbete kunde och borde integreras i BNI-beräkningarna som en del av varje lands kommande allmänna revidering av nationalräkenskaperna. Dessa allmänna revideringar är förbundna med införandet av den nya upplagan av ESA ("ESA-95", där ESA står för en uppsättning riktlinjer för nationalräkenskaperna som används för allt sådant arbete) vilket kommer att äga rum under de närmaste åren i varje land. Tidsfristen för integreringen av alla resultat går ut i oktober 1998. När det gäller att täcka in inkomster in natura samt dricks och gratifikationer, var den viktigaste slutsatsen att omfattningen på de justeringar som görs skiljer sig åtskilligt från medlemsstat till medlemsstat. Dessa skillnader återspeglar skillnaderna i skattereglerna och skatteförordningarna, i den betydelse som sådana inkomster har i medlemsstaterna och i tolkningen av riktlinjerna för räkenskaperna (ESA). Det finns emellertid också en del irrelevanta skillnader mellan medlemsstaterna. Således kommer det att bli nödvändigt med ytterligare arbete i några medlemsstater. När det gäller möjligheten att använda uppgifter från deklarationer för att förbättra fullständigheten i BNP-beräkningarna, stod det klart att behovet att använda sådana uppgifter beror på tillgången till andra möjligheter att ta hänsyn till skattefusk, och dessa är olika i varje medlemsstat och i varje industri. Det stod också klart att medan några länder kan använda deklarationsuppgifter och verkligen gör det i varierande grad, så kan andra länder inte göra detta, antingen på grund av att uppgifterna är konfidentiella eller icke-representativa och alltså inte kan användas i ett statistiskt sammanhang. fullständigheten fullfölja arbetet med För att två tillvägagångssätt. Tillsammans med medlemsstaterna arbetar man bilateralt med frågor som är specifika för vart och ett av dessa och som uppstod i samband med de rapporterna. Under 1996 har man för avsikt att göra ett antal ovannämnda inspektionsresor för att ingående diskutera planerna över det arbete som ännu återstår att göra. använder kommissionen i samband med Kommissionen har också satt upp fyra arbetsgrupper som stöd åt BNI-kommittén med inriktning på de ämnesområden som ska undersökas ytterligare i alla länder och som uppkom rapporten om beslutet. Det är meningen att dessa arbetsgrupper ska ge råd åt kommissionen och således också BNI-kommittén om de bästa metoderna när det gäller bygg- och distributionsseklorn, om användningen av översikter över hushållsbudgetar och om beräkningen av import och export inom ramen för Intrastatsystemet. Alla fyra arbetsgrupperna ska inkomma med rapporter senast 1996. Man räknar med att ha avslutat allt pågående arbete med fullständighet och hävt kommissionens alla förbehåll för BNI-beräkningarna i alla medlemsstater när det gäller fullständighet i oktober 1998. En mer fullständig beskrivning av det arbete som gjorts efter beslutet om fullständighei och av slutsatserna så långt finns i Bilaga A (ill denna rapport. 3 De övergripande frågorna och sådana som specifikt gäller för de enskilda länderna Kommissionen har också gjort stora ansträngningar när det gäller kontrollen av jämförbarheten, i medlemsstaternas BNI- beräkningar med avseende på en serie övergripande frågor (områden som berör alla medlemsstater) och ett stort antal frågor som specifikt gäller för de enskilda staterna. tillförlitligheten och fullständigheten Följande övergripande frågor anses vara de viktigaste för medlemsstaternas BNI- beräkningar: i gränszonen mellan konsumtion Definitionen av det ekonomiska territoriet. Registrering av skatter och subventioner. Jämförbarheten och tillförlitligheten i beräkningarna av boendetjänster. Beräkningarnas jämförbarhet mellanled och i slutledet. Fullständigheten i och registreringen av verksamheten på finansiella institut. Kvaliteteten på beräkningarna för offentliga och ideella institutioner. Fullständigheten i jordbruksberäkningarna. Kvaliteten på beräkningarna vid övergången från BNP till BNI. Fullständigheten i beräkningarna av momsen som en del av BNI. i ett Framsteg har gjorts inom alla dessa övergripande områden. När det gäller några så är grunden nu lagd för tillförlitliga och fullständiga beräkningar och några justeringar av BNI har redan gjorts. När det gäller andra håller kommissionen på med att samla in mycket detaljerade uppgifter som är nödvändiga innan några korrigeringsåtgärder kan specificeras fullt ut. Den nuvarande situationen inom varje övergripande fråga tas upp i stora drag nedan. Mer utförlig information om varje enskild fråga återfinns i Bilaga A. De ekonomiska territorierna vilkas BNI ska rapporteras angående BNI-medlet avgränsades i ett beslut från kommissionen 1991. Det begreppsmässiga arbete som var nödvändigt för att försäkra sig om att jämförbarheten i medlemsstaternas registrering av skatter och subventioner var slutfört i och med offentliggörandet av tre beslut från kommissionen 1993. Arbete för att i praktiken försäkra sig om att dessa riktlinjer följs är fortfarande nödvändigt i några medlemsstater. försäkra sig om jämförbarhel och i beräkningarna av För att boendetjänster, ska tillhandahålla sådana BNI-beräkningar som sammanställts med hjälp av en vanlig och objektiv metod senast i oktober 1996. I praktiken kan en del länder vara i behov av uppskov så att de kan fullfölja arbetet senast i oktober 1997. ett beslut 1995. Medlemsstaterna fattade kommissionen tillförlitlighet jämförbarheten och i Arbetet med gränszonen mellan användning för finansiella institut har man gått vidare med och använt omfattande enkäter med frågor på detaljnivå. Rapporter som tar upp nödvändiga förbättringar i medlemsstaterna följer 1996. i ett mellanled och slutanvändning och i beräkningar som tillförlitligheten ligger När det gäller både offentliga och ideella institutioner och jordbruket, diskuterades de dokument som fastställde de viktigaste frågorna i BNI-kommittén 1994. Därefter har annat viktigt arbete, exempelvis fullständigheten, blivit prioriterat, men dessa frågor kommer att tas upp igen 1996. Jämförbarheten och tillförlitligheten i uppgifterna om övergången från BNP till BNI har diskuterats i en serie rapporter till BNI-kommittén. Man har hållit bilaterala diskussioner med varje medlemsstat och följt upp en lista med saker som ska i förbättras. En stor svårighet har uppdagats aktiefonder. Ett förslag från kommissionen som tar upp en rekommenderad gemensam behandling av dessa fonder och som grundar sig på arbetet i en särskild arbetsgrupp kommer att läggas fram för BNI-kommittén i mars 1996. i registreringen av verksamheten Beräkningen av momsens andel av BNI särskilt när det gäller skillnaderna mellan det momsbelopp taxeringsmyndigheterna fått in och det belopp som teoretiskt sett borde ha betalats in enligt nationalräkenskaperna, har diskuterats ingående av BNI-kommittén. Den potentiella effekten på BNI av de olika tillvägagångssätt som används i de enskilda länderna för att redovisa momsen i nationalräkenskaperna kommer att utvärderas i bilaterala diskussioner under 1996. Man räknar med att arbetet med alla övergripande frågor kommer att vara avslutat i oktober 1997, även om man räknar med att få in boenderesultaten i september 1996. Det kan vara nödvändigt med uppskov för en del länder så att de kan fullfölja arbetet senast i oktober 1998. Man bör också notera att införandet av den nya upplagan av ESA ("ESA-95") kommer att förändra medlemsstaternas BNP-beräkningar. Artikel 8. 3 i utkastet till rådets förordning om ESA-95, som nyligen godkänts av rådet och förväntas bli antagen inom kort, anmodas BNI-kommittén att införa metoder för att omvandla de BNI- beräkningar som sammanställts i enlighet med ESA-95 till sådana som överensstämmer med den nu gällande ES A-upplagan, vilka fortfarande behövs i samband med de egna medlen. Ett första dokument som i detalj tar upp hur och var ESA-95 påverkar BNI- beräkningarna lades fram vid BNI-kommitténs sammanträde i oktober 1995. När det gäller frågorna som specifikt gäller för de enskilda länderna och som är viktiga för BNI kan man också lägga märke till stora framsteg. De viktigaste förbättringarna kan sammanfattas på följande sätt: har grunden sanera Stora ansträngningar tycktes ha vagl nationalräkenskaperna baserade BNI-beräkningar. Detta arbete har stora förändringar i BNI-beräkningarna i Grekland, Luxemburg och Portugal från i de medlemsstater där man föranlett gjorts redan för att i storleksordningen +20%, + 1 5% och +10%). (förändringar Likaledes är en nyordning på gång i Belgien och Irland, även om man inte kan förvänta sig lika stora förändringar i BNI-beräkningarna i dessa två länder. Alla medlemsstater har gjort ett stort arbete som svar på kommissionens specifika förbehåll för de olika länderna när det gäller delar av deras metoder för BNI-sammanställningar. I många fall har detta arbete gjort det möjligt för kommissionen att häva förbehållen för dem. I andra fall förväntar man sig att det pågående arbetet kan få kommissionen att häva förbehållen före den planerade tidsfristens utgång i oktober 1997 (även om det återigen i några individuella fall kan bli nödvändigt med uppskov och en tidsfrist till oktober 1998). Alla medlemsstater har också viktiga egna utvecklingsprojekt för sina nationalräkenskaper. Dessa projekt följer inte direkt av kommissionens och BNI-kommitténs arbetsprogram, men är likväl viktiga och kompletterar de andra. Mer utförlig information om de förbättringar som redan gjorts specifikt i de enskilda länderna eller håller på att genomföras återfinns i Bilaga A. av alla de av förbättringar Effekten medlemsstaterna när det gäller sådana BNI-beräkningar som är behäftade med ett förbehåll återfinns i en kortfattad tabell i Bilaga B. som hittills gjorts När det gäller de nya medlemsstaterna samt Island och Norge, avlade kommissionen ett första besök i varje land under andra hälften av 1994 och rapporterade till BNI-kommittén om de huvudsakliga källor och metoder som används för att beräkna BNI. 4. Slutsatser I ovanstående sammanställning framkommer det att man har gjort en hel del framsteg (exempelvis i Grekland, Luxemburg och Portugal) och att ytterligare förbättringar av ansenligt slag är på gång (exempelvis i Belgien och Irland). I de flesta medlemsstater har man förbättrat flera av leden i sammanställningsprocessen, även om nettoeffekterna på BNI-beräkningarna ibland har varit små därför att justeringarna tagit ut varandra. Som en följd av detta arbete har de största bristerna i medlemsstaternas BNI-, snart att bli det. rättats beräkningar Medlemsstaternas BNI-beräkningar är därför betydligt mer fullständiga, tillförlitliga och jämförbara än de någonsin varit tidigare. till eller kommer antingen redan Men det arbete som ännu inte avslutats med fullständigheten, några övergripande frågor och de frågor som specifikt rör varje enskilt land är omfattande och viktigt. I princip är det meningen att en stor del av detta arbete ska vara avslutat senast i oktober 1997 och alltsammans, inklusive fullständigheten, senast i oktober 1998. Det är på detta stadium omöjligt att bedöma exakt vilken effekt det återstående arbetet kommer att ha på BNI-beräkningarna. Under de närmast följande åren är det nödvändigt att försäkra sig om att de nyaste medlemsstaterna (Finland, Sverige och Österrike) och länderna i det Europeiska tillförlitliga och ekonomiska samarbetsområdet fullständiga BNI-beräkningar. (Norge och Island) också har Inledning BILAGA A Denna bilaga till rapporten tar upp mer i detalj hur mycket av arbetet som redan är gjort eller som man håller på med för närvarande för att försäkra sig om jämförbarhet, tillförlitlighet och fullständighet i medlemsstaternas BNI-beräkningar. Till sin natur är arbetet mycket tar bara upp huvudteman och vad man åstadkommit. En diskussion kring de mer tekniska frågorna ligger utanför ramen för den här bilagan. tekniskt. Denna bilaga För att ge en god bild av hur viktigt arbetet med fullständigheten är, har bilagan lagts upp på följande sätt: Avsnitt 1 i denna rapport sammanfattar mycket kortfattat det viktigaste arbete som gjorts av kommissionen med hjälp av BNI-kommittén under de år som ledde fram till offentliggörandet av kommissionens beslut om fullständigheten. Arbetet som gjorts efter offentliggörandet av beslutet och det arbete som är planerat fram till 1997/1998 beskrivs mer i detalj i avsnitt 2. 1. 1. 1 Arbetet omfattning mellan 1989 och 1993 Förberedande arbete BNI-kommittén sammanträdde för första gången i juni 1989. De första viktiga stegen bestod av nödvändigt förberedelsearbete: frågor som skulle undersökas övergripande Medlemsstaterna skulle inkomma med beskrivningar av källmaterial och sammanställningar av de metoder som används vid beräkningen av BNI. Denna insamling skulle granskas av Eurostat med hjälp av de andra rapport om dessa medlemsstaterna via BNI-kommittén. Eurostats uppgifter diskuterades under 1992. Dessa rapporter skulle också utgöra grunden för kommissionens specifika förbehåll för de olika staterna när det gäller delar av insamlingen. Meningen var att man skulle upprätta ett handlingsprogram. Man valde i alla ut ett antal medlemsstater: skatter och subventioner, boendetjänster, finansiella skillnaden mellan ideella institut, användningen från bruttonationalprodukt naturligtvis fullständigheten. I samtliga medlemsstater gjorde man ett förbehåll för alla dessa aspekter i deras beräkningar av BNI. Utöver de frågor där man reserverade sig, valde man också ut ett flertal andra frågor för ytterligare belysning på ett övergripande plan av BNI-kommittén och då jordbruket, särskilt mervärdesskatten, av skattetekniska uppgifter. i ett mellanled och slutanvändning, övergången bruttonationalinkomst balanseringsrutinerna organisationer, avgränsningen användningen ekonomiska territorier, statliga och och och till av Man gjorde snabba framsteg på ett av de områden som undersöktes övergripande. Ett beslut från kommissionen som avgränsar medlemsstaternas ekonomiska territorier för BNI-ändamål i samband med att det fjärde medlet antogs (91/450/EEG, Euratom av den 26 juli 1991), vilket avslutade det kommittéarbete som behövdes i denna fråga. Exempelvis kom man överens om att Kanarieöarna, Ceuta och Melilla är delar av Spaniens ekonomiska territorium, att Madeira och Azorerna är delar av Portugals ekonomiska territorium och att de utomeuropeiska departementen, vilka inte står upptagna i bilaga IV i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, är delar av det franska ekonomiska territoriet. Man bör också notera att Tysklands ekonomiska territorium förändrades 1990 och nu omfattar de nya delstaterna. 1. 2 Inriktningen på arbetet med BNI Vid BNI-kommitténs sammanträde i oktober 1990 lade kommissionen fram ett dokument om den framtida inriktningen på BNI-arbetet. I detta dokument lade man fram förslag om att man skulle ta sig an frågan i två steg, nämligen på ett övergripande sätt för ett antal utvalda frågor åtföljt av en mer specifik metod för de enskilda staterna i förhållande till några andra frågor. Dokumentet innehöll också en översikt över fullständigheten och presenterade ett flertal vanliga metoder för att förbättra angreppssätt som kan följas upp av kommissionen och BNI-kommittén. Vid BNI-kommitténs sammanträde i oktober 1991 lade kommissionen fram en översikt över de gripbara justeringar som redan gjorts av medlemsstaterna på fullständighetens område, baserade på en första bedömning av de förteckningar som inkommit från medlemsstaterna. Beskrivningen av de justeringar som genomförts av medlemsstaterna skiftande karaktär. skilde sig åt Medlemsstaterna sade vad de tyckte om de olika statistiska metoder och informationskällor som använts för att garantera fullständighet (t. ex. handelsregister, metoder för varuflöde, översikter över sysselsättningen) och om möjligheterna med både övergripande synsätt och specifika metoder på medlemsstatsnivå i förhållande till detta arbete. i detalj och avspeglade förteckningarnas 1. 3 De första bedömningarna av medlemsstaternas uppskattningar En avsevärd del av 1992 ägnades åt att diskutera kommissionens rapporter om nedteckningsförfarandet i de enskilda medlemsstaterna. Under BNI-kommitténs sammanträden i juli och september 1992 diskuterade man rapporterna om det allmänna källmaterialet och metoderna som använts i samtliga medlemsstater utom Luxemburg. Dessa rapporter innehöll en del beskrivningar och bedömningar av hur fullständiga BNI-uppgifterna är för de enskilda medlemsstaterna. 1. 4 Inriktningen på arbetet med fullständigheten Även vid BNI-mötet i juli 1992 lade kommissionen fram ett kort dokument där man tog upp följande kriterier när det gäller bedömningen av fullständigheten: att det finns en väldefinierad referensram när det gäller produktionsenheterna, att man kan upptäcka och göra justeringar för uppgifter som saknas, att det finns möjligheter till allmänna och systematiska justeringar för skattefusk och dold arbetskraft. Vid BNI-sammanträdet i september 1992 lade kommissionen fram ett detaljerat förslag till ett enhetligt arbetsprogram för fullständigheten till ett kommissionsbeslut. I detta förslag kunde man redan urskilja de fyra huvudavdelningar i kommissionens beslut som man skulle tillkännage i februari 1994. i form av ett utkast Under större delen av BNI-kommitténs sammanträden från september 1992 till september 1993 blev detta arbetsprogram för fullständighet föremål för långa, ingående och intensiva diskussioner innan kommissionens beslut tillkännagavs i februari 1994. Under BNI-sammanträdet i december 1993 lade kommissionen fram ett dokument som kompletterade avdelning IV i kommissionens beslut. Det visade på hur jämförelserna av den arbetsmarknadsstatistik som krävs enligt avdelning IV kan tänkas påverka medlemsstaternas beräkningar av BNI. Det kom fram till att denna påverkan inte är av mekanisk arbetsmarknadsjämförelserna på beräkningarna av BNI beror på inhemska förhållanden och det särskilda källmaterialet och utvärderingsmetoderna som används vid sammanställningar av BNI. snarare att effekten länder, utan eller ens likvärdig i alla 1. 5 Framsteg inom de övergripande områdena Arbetsprogrammet för fullständigheten upptog en avsevärd del av tiden under BNI- sammanträdet 1993. Ändå gjorde man framsteg inom många andra områden. Det begreppsmässiga arbetet i samband med den övergripande frågan skatter och subventioner var färdigt i och med delgivandet av tre beslut från kommissionen med avseende på riktlinjerna i ESA: det första om produktions- och importsubventioner (93/475/EEG, Euratom av den 22 juli 1993), det andra om skatter i samband med produktion och import (93/454/EEG, Euratom av den 22 juli 1993) och det tredje om skillnaden mellan skatt på konsumtion i ett mellanled och andra skatter i samband med produktion (93/570/EHG, Euratom av den 4 oktober 1993) Arbetet för alt se till att man i praktiken följer dessa riktlinjer var naturligtvis fortfarande nödvändigt. Arbetet med boendetjänster fördes framåt i diskussionerna kring ett dokument från Eurostat som innehöll resultaten av en enkätundersökning i medlemsstaterna. Man kom överens om att den så kallade stratifieringsinetoden skulle användas för att beräkna de (det vill säga att man gör en uppskattning av uppskattade boendetjänsterna produktionen och konsumtionen av de tjänster som är underförstådda när det gäller bostadsrätter) och att denna metod skulle användas progressivt i alla medlemsstater. och bestående Man arbetsgrupp upprättade revisorer statliga både av en 10 bostadsstatistiker för att utarbeta lösningar på olika begreppsmässiga och statistiska svårigheter (t. ex. hur man ska se på garage och hyresfria bostäder och avsaknaden av hyresrätter som är jämförbara med en del typer av bostadsrätter). De viktigaste frågorna som rör övergången från BNP till BNI pekades ut i ett dokument för BNI-kommitténs sammanträde i oktober 1991. Konsulter besökte gemensamt varje enskild medlemsstat under 1993 (och i ett fall 1994) för att undersöka problemen. 1. 6 Framsteg medlemsstaterna inom områden som specifikt rör de enskilda Rapporter om inspektioner för att kontrollera BNI i fem medlemsstater lades fram vid sammanträdet i oktober 1993. Flera andra liknande rapporter har lagts fram sedan dess. Dessutom diskuterade man en rapport från Eurostat om beräkningar gällande de franska utomeuropeiska departementen. De enskilda medlemsstaterna har också gjort stora ansträngningar för att förbättra sina BNI-beräkningar under denna period, särskilt med avseende på fullständigheten. I några medlemsstater (Portugal, Grekland och Luxemburg), upprättade Eurostat särskilda stödprogram för att drastiskt revidera och uppgradera deras nationalräkenskaper. Andra medlemsstater planerade nationalräkenskaper (Förenade kungariket och Nederländerna). redan en revidering av sina Irland har gjort förbättra tillförlitligheten i sina beräkningar enligt inkomstprincipen både när det gäller löner och rörelsevinster. ansträngningar avsevärda för att Tyskland befann sig i en särskild situation eftersom man också var tvungen att inkomma med uppgifter för de nya delstaterna. Att upprätta ett helt nytt statistiskt system för de nya delstaterna krävde stora ansträngningar av Statistisches Bundesamt. När det gäller några andra medlemsstater var man tvungen att ta fram uppskattningar eller inbegripa sådana för särskilda områden, t. ex. Frankrike som var ta med beräkningar om sina utomeuropeiska departement. Dessutom har många medlemsstater infört andra förbättringar som kanske inte syns lika mycket men som likväl har bidragit avsevärt till kvaliteten på deras BNI-beräkningar. tvungen att 11 2. 2. 1 Arbete som man åtagit sig efter delgivandet av kommissionens beslut om fullständighet i februari 1994 Omfattningen av beslutet om fullständighet Enligt kommissionens beslut i februari 1994 skulle medlemsstaterna inkomma med rapporter om beslutets fyra avdelningar före juni månads utgång 1994. I praktiken lämnades flera av rapporterna in några månader för sent, eftersom det för några länder var omöjligt att göra klart allt det arbete som krävdes samtidigt som man fortsatte att uppfylla de andra krav som ställdes på dem. sammanträde rapporter två Vid BNI-kommitténs översiktsdokument om från medlemsstaterna. Dessa översiktsdokument omfattade det arbete som gjorts inom ramen för avdelning IV om valideringen av den sysselsättning som BNI-beräkningarna grundar sig på och förbättra avdelning VI om möjligheten att använda fullständigheten. i december 1994 inkommit taxeringsuppgifter lade Eurostat för att fram som När BNI-kommittén sammanträdde i april 1995 lade Eurostat fram ett dokument som sammanfattade arbetet som varje medlemsstat fortfarande hade att utföra i avdelning IV om valideringen av den sysselsättning som BNI-beräkningarna grundar sig på. Detta dokument var baserat på till medlemsstaterna som ansågs nödvändiga efter sammanträdet i december 1994. inspektionsresor resultaten särskilda av de i sammanträde Vid BNI-kommitténs ett översiktsdokument om de två återstående avdelningarna i beslutet, dvs. om avdelning III angående de befintliga uträkningar och justeringar som gjorts för att garantera att BNI-beräkningarna utförts på ett fullständigt sätt, och om avdelning V angående inkomster in natura och i form av dricks. Det förra dokumentet backades upp av en hel del detaljerade rapporter om varje enskild medlemsstat. lade Eurostat 1995 fram juni 2. 2 Avdelning III: Beskrivning av de befintliga uträkningar och justeringar som gjorts för att garantera att medlemsstaternas BNI- beräkningar gjorts på ett fullständigt sätt Avsikten med denna del av beslutet var att samla in ytterligare information från medlemsstaterna för att klargöra var och hur man gör uträkningar eller justeringar som antingen uttryckligen tar hänsyn till enheter som registreras av myndigheterna men som inte tas upp i statistiska översikter och enheter som undantas från registrering eller inte blir registrerade eller som inkommer med felaktiga uppgifter eller utelämnar delar av dessa, eller underförstått tar hänsyn till sådana utelämnanden. Eurosiats sammanfattning av medlemsstaternas svar lades fram i samband med BNI kommitténs sammanträde i juni 1995. Delta dokument stryker under en mycket viktig 12 lämpligheten av justeringar och uträkningar när det gäller punkt: behovet och fullständigheten kan endast fastställas utifrån kvaliteten på basstatistiken i varje enskilt land. De huvudsakliga slutsatserna i dokumentet var följande: - Alla beräkningar som görs i medlemsstaterna är inte grundade på för alla delar av ekonomin. informationskällor av god kvalitet Exempelvis har flera medlemsstater inte tillförlitlig statistik över delar av tjänstesektorn, men de flesta i detta sammanhang har konkreta planer på att upprätta sådan statistik inom en nära framtid. Medlemsstaterna gör stora ansträngningar för att kompensera för enheter som inte finns i de primära informationskällorna. För att systematiskt kunna ta hänsyn till sådana enheter är det absolut nödvändigt med ett sådant högkvalitativt handelsregister av avgörande informationskällor hänger väl samman. I flera medlemsstater saknas sådana handelsregister, men de flesta har redan konkreta planer på att upprätta sådana inom en nära framtid eller är i färd med att förbättra eller utvidga de redan befintliga handelsregistren. handelsregister med är täckning. Ett också typer olika god för att Några medlemsstater tar inte vara på alla möjligheter som finns för att dubbelkontrollera uppgifterna genom alternativa informationskällor som systematiskt kan jämkas samman inom ramen för en tabell över utbud och förbrukning till exempel. Emellertid är flera av de medlemsstater som brister mest på denna punkt i färd med att förbättra situationen eller planerar att göra detta. jämförelser med med eller inkommande uppgifter instanser) felaktiga jämförbara Endast några medlemsstater justerar uttryckligen för skattefusk (dvs. till avsiktligt taxeringsmyndigheterna inom andra näringslivet med undantag för byggbranschen. Särskilt för byggsektorn varierar både metoderna, förutsättningarna ordentligt. Ytterligare arbete på detta område måste utföras av nästan alla medlemsstater. Två arbetsgrupper för bygg- och distributionssektorn där fusket är som mest utbrett i de flesta medlemsstaterna kommer att upprättas för att undersöka alla aspekter av beräkningsmetoderna för dessa branscher, inklusive justeringar för fusk. Avsnitt 3. 6 nedan förklarar närmare den roll arbetsgrupperna kommer att spela. informationskällorna och I allmänna ordalag sammanfattar dessa slutsatser styrkan och begränsningarna medlemsstaternas nuvarande beräkningar när det gäller fullständigheten. i Men för att se det hela i ett större sammanhang bör man också notera följande exempel på explicita och implicita modifieringar när det gäller fullständigheten som redan genomförts av medlemsstaterna. Exemplen som följer är ingen fullständig lista på sådana modifieringar som gjorts under sammanställningsprocessen, och uppgifterna för 13 varje land är heller inte jämförbara på grund av ovanstående orsaker, men likväl ger de en antydan om vilka ansträngningar som gjorts. Belgien gör ett stort antal ingående modifieringar, både implicita och explicita, på fullständighetsområdet. Men trots dessa modifieringar betyder bristen på aktuell högkvalitativ basstatistik inom många delar av den belgiska ekonomin att beräkningen av BNI även efter justeringarna ännu inte kan betraktas som särskilt fullständig. I Danmark gör man en hel del beräkningarna utifrån produktionen, exempelvis genom att använda beräkningar för en stor del av byggsektorn och utgiftsberäkningar tjänsteaktiviteter. implicita justeringar i funktionella för några (och några explicita) Frankrike gör systematiska justeringar i vad som allmänt sett redan är basdata av hög kvalitet för att kompensera för bortfall av enheter och skattefusk, inklusive momsfusk och dold arbetskraft. Sammantaget betyder dessa justeringar ett tillskott till BNI på ungefär 12 %. BNI-beräkningarna i Tyskland utgår från både tillverkningsvolymen och utgifterna tillsammans med olika slags justeringar under sammanställningsprocessen vilka ökar BNI med ungefär 6 %. Sedan tar man det högre av de resulterande beräkningarna av tillverkningsvolymen och utgifterna som det definitiva beloppet. Ytterligare en justering uppåt görs sedan för att kompensera för alla återstående brister. De två sista åtgärderna ökar BNI med mer än 0,5 %. I Grekland har man satt igång med en ordentlig utveckling av nationalräkenskaperna i avsikt att göra dem mer heltäckande. De mer tillförlitliga metoderna som används nu har givit upphov till en ökning på uppemot 20 % i förhållande till tidigare beräkningar av BNI med kraftiga ökningar av liknande slag för de andra åren. Irland använder uppgifter från folkbokföringen för att justera och komplettera andra sifferuppgifter om antalet löntagare och egen företagare och följaktligen dessa gruppers inkomster. Separat gör man också en ordentlig justering för att kompensera för eventuella deklarationsuppgifter i underkant bland egenföretagarna. Med hjälp av arbetsmarknadsstatistik justerar man i Italien systematiskt de uppgifter man får in från företagen för att kompensera för svart och dold arbetskraft och det faktum att en hel del verksamhet sannolikt inte redovisas fullt ut. Man använder också indirekta metoder funktionella beräkningsmetoder. Justeringarna för dold arbetskraft och undanhållen inkomst ökar den BNP med 8 respektive 3 %. fullständighet garantera såsom för att Luxemburg blev färdig med en omfattande revidering av nationalräkenskaperna 1994, och i många avseenden är de numera mer tillförlitliga och fullständiga vilket har föranlett ett BNI-tillskott på 10 %. Här tar man också en viss hänsyn till verksamhet som inte fångas upp av basstatistiken. Med undantag för avlönat hushållsarbete justerar man emellertid inte för dold arbetskraft och medvetet undanhållna inkomster. 14 och 1 Nederländerna har man gott om övergripande basstatistik som ligger till grund för nationalräkenskaperna om moms och arbetskostnader. Detta har stor betydelse när det gäller att se till att beräkningarna blir fullständiga. Dessutom gör man explicita justeringar för undanhållna uppgifter inom en från rad taxeringsmyndigheterna och bidrar med omkring 1 % till BNI. särskilt omfattar uppgifter huvudsakligen grundade uppgifter sektorer. Dessa som på är Man genomförde en omfattande revidering av nationalräkenskaperna i Portugal under 1993 för att få dem mer fullständiga och tillförlitliga. I det nya systemet har uppgifterna om efterfrågan på produkter i basstatistiken, och jämförelser med en översikt över arbetskraften har givit ytterligare 2 %. Själva revideringen resulterade i en ökning av BNP på ungefär 15 %. femprocentig ökning föranlett en Spanien gör värdefulla dubbelkontroller mellan de olika uppgifterna för att se till att de är så fullständiga som möjligt, exempelvis med hjälp av arbetsmarknadsuppgifter, och en explicit justering för undanhållen byggverksamhet. I Förenade kungariket har man lanserat ett system när det gäller tillgången och förbrukningen för att förbättra dubbelkontrollen mellan de olika uppgifterna, och man har också tagit sig an en omfattande omorganisering av handelsregistret. Explicita justeringar görs för fullständighetens skull, grundade på de historiskt sett alltför låga beräkningarna utifrån inkomstperspektivet vid en jämförelse med utgiftsperspektivet. för byggverksamhet och ytterligare en allmän justering 2. 3 Avdelning IV: Utvärderingen av de sysselsättningsberäkningar som ligger till grund för de nuvarande BNI-beräkningarna i beslutet krävdes det att man skulle jämföra uppgifterna om I avdelning IV sysselsättningen mot bakgrund av det demografiska källmaterialet med de sysselsättningsuppgifter som ligger till grund för BNI-beräkningarna. Detta förde med sig en standardisering av sysselsättningsbegreppet så att man skulle kunna jämföra begreppet med den inhemska befolkning som är yrkesverksam. Del demografiska källmaterial man skulle använda sig av var en översikt över arbetskraften och folkbokföringen eller inhemska motsvarigheter om en sådan saknades. Enligt beslutet skulle man göra jämförelsen på en specificerad detaljnivå bransch för bransch (NACE- CLIO R44 för tjänster och NACE-CLIO R25 för andra branscher). Hur de blivande tabellerna skulle se ut förklarades i en bilaga till beslutet. Denna del av beslutet inspirerades av den italienska synen på sysselsättningen där denna används som en nyckelvariabel för att se till att nationalräkenskaperna fastställs på ett fullständigt sätt. Om samma statistiska källor som används för att beräkna produktionen eller förädlingsvärdet i nationalräkenskaperna också kan användas för att få fram en uppskattning av sysselsättningen, kan denna uppskattning också fastställas fullt ut i relief mot de uppskattningar av sysselsättningen som finns tillgängliga i det demografiska källmaterialet. Om jämförelsen skulle peka på brister i de beräkningar av sysselsättningen som ligger till grund för nationalräkenskaperna, kan det mycket väl finnas fog för tanken att siffrorna för produktionen och förädlingsvärdet också är för inte visar pä några sädana lågt tilltagna i nationalräkenskaperna. Om jämförelsen 15 brister, kan man dra slutsatsen att nationalräkenskaperna sysselsättningssituationen på ett fullständigt sätt. täcker in åtminstone De första resultaten av arbetet lades fram i ett Eurostat-dokument i samband med BNI- kommitténs sammanträde i december 1994. Detta dokument var inriktat på att: Klargöra det arbetsmarknadsbegrepp som för beräkningen av BNI. I en del medlemsstater rådde en del förvirring om var någonstans de olika uppskattningarna av sysselsättningen var kopplade till nationalräkenskaperna. till grund ligger Beskriva vad man hitintills hade åstadkommit på medlemsstatsnivå. Några hade fullföljt arbetet såsom man bestämt medan andra inte hade det. - Presentera de första resultaten. Det stod klart i dokumentet att det var nödvändigt att omedelbart vidta två åtgärder: - - På mycket kort sikt ansågs bilaterala diskussioner nödvändiga med de flesta medlemsstater. Meningen var att dessa diskussioner skulle reda ut de återstående svårigheterna när det gäller att peka ut det arbete som fortfarande ansågs nödvändigt enligt kommissionens beslut och att komma överens om när och hur detta arbete skulle fullföljas. Det ansågs nödvändigt att upprätta två arbetsgrupper för att titta på för vissa branscher, kvaliteten på de olika beräkningsmetoderna exempelvis inklusive sysselsättningsjämförelser på dessa områden. distributionssektorn, bygg- och diskussioner med medlemsstaterna på Ytterligare sysselsättningsområdet ägde rum under det första kvartalet 1995. I åtta fall företog man inspektionsresor. Vid BNI-kommitténs möte i april 1995 lade man fram ett andra dokument i detta ämne där det fanns en översikt över det återstående arbetet. jämförelser angående 16 Den nuvarande situationen när det gäller detta arbete kan bara sammanfattas land för land. En generell slutsats var emellertid att medlemsstaterna kom överens om att resultaten i deras BNI- uppskattningar i samband med den kommande revideringen av nationalräkenskaperna. Man ansåg att detta var den enda framkomliga vägen på grund av följande förhållanden: från detta utvärderingsarbete endast kunde integreras - - - En revidering har redan blivit nödvändig för att man ska kunna införa nya begrepp och klassificeringar enligt de nya ESA-, NACE-* och CPA- **systemen. Det är också nödvändigt med en revidering redan nu för att man ska kunna dra nytta av nytt källmaterial och nya sammanställningsmetoder såsom statistik över nya tjänster och förbättrade handelsregister. Statistik över sysselsättningen kan man harmonisera och integrera på bästa sätt genom att dra nytta av all annan tillgänglig information, inklusive nytt källmaterial och nya klassificeringar som kommer att införas vid nästa allmänna revidering. En allmän revidering istället tor flera på varandra följande revideringar begränsar störningarna i nationalräkenskaperna. Detta är fördelaktigt för både dem som sammanställer uppgifterna och för de flesta användare. 2. 4 Avdelning V: Beskrivning av bestämmelserna och de statistiska justeringarna angående inkomster in natura och drickspengar eller gratifikationer Inom ramen för avdelning V i beslutet blev medlemsstaterna ombedda att: göra en översikt över skattereglerna för ett antal inkomster in natura och för varje inkomsttyp beskriva de gängse rutinerna som ser till att de kommer med i nationalräkenskaperna, - beskriva vilka beräkningar som görs i samband med drickspengar eller gratifikationer. Det som är av intresse för Eurostat och BNI-kommittén är att försäkra sig om att dessa inkomsttyper inte försvinner ur förädlingsvärdet och således också ur BNI, genom att antingen bli utelämnade ur statistiken eller felaktigt uppförda som förbrukning i ett mellanled på företagen. Några typer av inkomster in natura och från dricks anses i några medlemsstater vara en viktig del av de totala inkomsterna. Eurostat lade fram en rapport över de studier som gjorts av medlemsstaterna för BNI- kommitténs sammanträde i juni 1995. * * * NACE: Näringsgrensindelning i Europeiska gemenskapen. CPA: Statistisk indelning av produkter efter näringsgren. 17 De viktigaste slutsatserna var följande: För det första var själva rapporterna tämligen heterogena med tanke på längden, utförligheten, klarheten och fullständigheten. Meningen var att Eurostat skulle hålla bilaterala överläggningar med varje medlemsstat för att vid behov få in förtydliganden och extrainformation. - 2. 5 olikheter sig medlemsstaterna åt avsevärt i vilken För det andra skiljer utsträckning man gör justeringar för inkomster in natura och från dricks. Dessa och skatterutinerna, i den vikt som olika typer av inkomster in natura har i tycks också medlemsstaterna och återspegla sådana olikheter mellan medlemsstaterna som är irrelevanta. Således är det nödvändigt med ytterligare arbete i en del medlemsstater. i tolkningen av ESA. Men de skattereglerna skillnaderna återspeglar i Avdelning VI: Undersökning om det är möjligt att använda deklarationsuppgifter göra BNI-beräkningarna mer fullständiga för att I avdelning VI i beslutet blev medlemsstaterna ombedda att rapportera huruvida det är möjligt att använda deklarationsmaterial för att göra BNI-beräkningarna mer fullständiga. Personlig inkomstskatt, företagsskatt och ett momssystem, tillsammans med motsvarande granskningsmetoder, I några medlemsstater, särskilt i Frankrike, använder man redan deklarationsuppgifter för att se till att BNI-beräkningarna blir mer fullständiga. i alla medlemsstater. finns Eurostat lade fram ett dokument som sammanfattade medlemsstaternas rapporter till BNI-kommitténs sammanträde i december 1994. De viktigaste slutsatserna i dessa rapporter var följande: - - Om man behöver använda deklarationsuppgifter beror på huruvida det finns andra möjligheter att göra justeringar för skattefusk. Dessa skiljer sig åt från medlemsstat till medlemsstat och från industri till industri. På samma sätt skiljer sig medlemsstaterna och branscherna åt när det gäller storleken på själva fusket. förs länder resultaten från deklarationsgranskningen in i I några nationalräkenskaperna med inbegriper kontrollmekanismer mot fusk. Så är fallet exempelvis när det gäller momsstatistik i Danmark, Tyskland och Förenade kungariket. statistik hjälp som av - - - - En del länder använder resultaten av deklarationsgranskningen för att göra separata justeringar för skattefusk. Så är fallet i Frankrike där justeringarna täcker in hela ekonomin och i Nederländerna där de gäller för delar av tjänstesektorn. Inom en nära framtid kommer användningen av skattestatistik som i innehåller Nederländerna och Italien och eventuellt i Belgien. information om deklarationsuppgifterna att vidgas medlemsstater Flera från deklarationsgranskningen för att göra separata justeringar eller verifiera justeringar som redan gjorts på grundval av andra uppgiftskällor. Så förhåller det sig i Nederländerna, Förenade kungariket och Portugal. resultaten använda tänker Av olika skäl tycks användningen av deklarationsuppgifter för att göra separata justeringar inte vara möjliga i Belgien, Tyskland, Irland, Italien, Luxemburg och Spanien (och eventuellt Grekland, men förhållandena där måste förtydligas). Två stora stötestenar har redan nämnts: sekretessbelagda uppgifter och svårigheterna med att göra icke-slumpmässiga urvalet av företag vilkas resultaten räkenskaper granskats I tillämpbara på hela företagspopulationen. allmänhet förhåller det sig så att deklarationsgranskningen är inriktad på de företag som man tror är mest fuskbenägna. Således kan man helt enkelt inte anta att de företag som inte granskas har samma egenskaper som de andra. från det 2. 6 Uppföljningen av kommissionens direktiv om fullständigheten För att kunna föra arbetet med fullständighet vidare upprättade kommissionen arbetsgrupper som stöd åt BNI-kommittén och inriktade på några specifika ämnesområden. Dessa arbetsgrupper ska ge råd åt kommissionen och följaktligen också åt BNI-kommittén om de bästa metoderna att användas för bygg- och distributionssektorn, om hur man använder översikter över hushållens budgetar och om beräkning av import och export inom ramen för Intrastat-systemet. Arbetsgruppen för byggsektorn ska ge en översikt över de viktigaste uppgifts- och uppskattningsproblemen inom denna bransch (t. ex. problemen med entreprenadarbete, säsongsarbete och felaktiga inkomst- och produktionsuppgifter) och föreslå sätt att komma till rätta med dessa (vilka uppgiftstyper är mest användbara, hur man ska kombinera uppgifter från olika typer av källmaterial etc). Arbetsgruppen för distributionssektorn ska ta upp liknande problemområden när det gäller grossister och detaljister (t. ex. bestämningen av försäljningsmaginaler, hur försäljningen fördelar sig mellan slutanvändare och företag) och även när det gäller kaféer, hotell och restauranger. 19 Arbetsgruppen för översikterna över hushållens budgetar ska undersöka hur man kan använda sifferuppgifterna från översikterna över hushållens budgetar när man sammanställer BNI-beräkningar i allmänhet och i vilken utsträckning de kan användas för att fånga in för lågt rapporterade försäljningssiffror (t. ex. inom detaljhandeln och hotell-, kafé- och restaurangnäringen). Arbetsgruppen för användningen av uppgifter från Intrastat ska undersöka hur BNI-beräkningarna kan säkerställas och förbättras genom dessa uppgifter. Efter det att man avskaffat tullformaliteterna inom EU och infört Intrastat för att registrera handeln med varor inom EU, tycks den statistiska tillförlitligheten för denna typ av handel ha minskat avsevärt, särskilt på produktgruppsnivån. En sådan nedgång i kvaliteten på och uppgifterna varuflödesmetoderna för att beräkna BNI. Detta minskar troligen också kvaliteten på balanseringsprocessen. En förbättring av statistiken över varuhandeln inom EU är därför mycket viktig för att bibehålla och förbättra kvaliteten på medlemsstaternas BNI-beräkningar. utrikeshandeln minskar tillförlitligheten utgifts- om i Arbetsgruppernas första sammanträden ägde rum mellan september och november 1995 och fler sammanträden är planerade i slutet av 1995 och i början av 1996. Alla arbetsgrupper ska inkomma med en rapport till BNI-kommittén före juni månads utgång 1996. Man räknar med att ha avslutat arbetet med fullständighet och hävt kommissionens alla förbehåll rörande fullständighet i oktober 1997. Man bör emellertid observera att det förefaller troligt att några medlemsstater kan få svårigheter med att bli färdiga före tidsfristens utgång. Den exakta omfattningen på det arbete som fordras från varje enskild medlemsstat när det gäller de specifika förbehållsfrågorna kommer att variera och är inte riktigt preciserad än. Exempelvis kommer inte rekommendationerna från de fyra arbetsgrupperna under BNI-kommittén att tillkännages förrän i juni 1996. Dessa rekommendationer måste kommissionen begrunda och därefter ska BNI-kommittén diskutera dem och bli ense innan de kan träda i kraft senast i oktober 1998. 1996 planerar man ett antal inspektionsresor till medlemsstaterna som ska lägga upp utförliga planer för det arbete som ännu återstår för att få till stånd fullständighet före 1998, exempelvis sysselsättningsjämförelser som ska utgöra en del av de kommande revideringarna av nationalräkenskaperna eller inkomster in natura och särskilt hur man ska behandla privat användning av tjänstebil. 2. 7 Framsteg med de övergripande frågorna inom medlemsstaterna efter 1994 Parallellt med de stora ansträngningar som gjorts på fullständighetsområdet har man gjort en hel del framsteg när det gäller de andra övergripande förbehåll och undersökningar som kommissionen och BNI-kommittén har att ta itu med. Man bör särskilt observera följande steg i rätt riktning: 20 Arbetsgruppen för boendetjänster som påbörjade sitt arbete i mitten av 1993 blev klar i mitten av 1994 med att specificera hur man använder stratifieringsmetoden. På grundval av detta arbete lade Eurostat fram ett förslag till ett beslut från kommissionen som specificerar de metoder alla medlemsstater ska använda fram till BNI-kommitténs sammanträde i december 1994. Efter några detaljändringar fick förslaget enhälligt stöd i BNI-kommittén och kommissionens beslut antogs i vederbörlig ordning (95/309/EG, Euratom av den 18 juli 1995). Medlemsstaterna är ålagda att tillhandahålla BNI- för beräkningar boendetjänster från och med 1988 och framåt i överföringen av uppgifter för BNI- ändamål i samband med egna medel i september 1996. I praktiken kan en del länder vara i behov av uppskov för att få arbetet färdigt senast i slutet av september 1997. som gjorts med hjälp av den nya, gemensamma metoden Möjligheterna att jämföra beräkningar som ligger i gränszonen mellan användning i ett mellanled och slutanvändning diskuterades i ett dokument som man tagit fram åt BNI-kommittén intresse finns i juli 1994. Bland de frågor som är av särskilt exempelvis bokföring av kostnader för reparationer, förbättringar och förnyelse av infrastrukturen samt för billigare kapitalvaror och mjukvara. Utförliga anvisningar om vilka praktiska åtgärder medlemsstaterna ska vidta för att anpassa sig till ESA när det gäller sådana utgifter är nödvändiga innan möjligheterna till jämförelser kan bekräftas och förbättras där detta är påkallat. En omfattande enkät som bad om sådan information sändes ut till medlemsstaterna i oktober 1994 och ska besvaras före 1995 års utgång. Eurostat lade fram ett första dokument om finansiella institut för BNI-kommittén i januari 1994. Dokumentet tar upp ett antal tekniska frågor som har att göra med hur man mäter utbudet av en del finansiella tjänster (såsom försäkringar och handel med utländsk valuta) och några andra frågor angående hur väl vissa slags finansiella institut (exempelvis sådana institut som inte kontrolleras av staten eller centralbanken) täcks in inom ramen för den statistiska rapporteringen. Detta följdes av en enkät till varje medlemsstat där man bad om utförliga förklaringar i dessa frågor och ställde ytterligare några studie av deras inventarieförteckningar med avseende på finansiella institut. Nu har de flesta svar kommit in och en uppföljande rapport ska tas fram åt BNI-kommittén under de närmaste månaderna. i enlighet med en till varje ingående frågor land När det gäller offentliga och ideella institutioner lade man fram ett första dokument för BNI-kommittén i december 1994 vilket tog upp de allra viktigaste frågorna. Kommitténs åsikt var att medan åtminstone några av frågorna tveklöst var av viss vikt för BNI - särskilt när man beräknar avskrivningen av offentlig egendom - så har de lägre prioritet än många andra områden som samtidigt studerades av kommittén (t. ex. fullständigheten). Man kom därför överens om att ytterligare arbete kring offentliga och ideella institutioner skulle skjutas upp något år så att man skulle kunna gå vidare med mer angeläget arbete. Detta tema kominer man därför snart att ta upp igen med BNI-kommittén. Det tidigare arbetet i samband med övergången frän BNP till BNI som nämndes i avsnitt 2 i detta dokument följdes upp av en rapport till BNI-kommitténs sammanträde i december 1994. Denna rapport tog upp de bilaterala diskussionerna kring temat 21 mellan varje medlemsstat och presenterade en lista med sådana punkter som behöver förbättras i en del medlemsstater samt ett viktigt problem i alla medlemsstater angående registrering av verksamheten på investeringsfonderna vilket var i behov av ytterligare undersökning. Kommittén bestämde sig för att upprätta en arbetsgrupp som ska föreslå hur man ska gä till väga med investeringsfonderna. Arbetsgruppen sammanträdde vid tre tillfällen under första hälften av 1995. Ett dokument som var grundat på arbetsgruppens studier och innehöll rekommendationer om hur man skulle handskas med dessa fonder, lades fram för BNI-kommittén vid dess sammanträde i oktober 1995. Man fortsatte med diskussionerna vid kommitténs sammanträde i december 1995 och räknar med att ha avslutat dessa i mars 1996. De andra svaga punkterna när det gäller övergången från BNP till BNI och som behöver förbättras i några medlemsstater tas upp fortlöpande på en bilateral nivå. Jordbruksfrågan diskuterades i ett dokument framlagt för BNI-kommittén i juli 1994. Ett stort antal tekniska svårigheter och problematiska enskildheter när det gäller att mäta jordbrukets bidrag till BNI fastställdes. Man fann en del smärre svagheter i beräkningarna bland många av medlemsstaterna, och man ansåg sig vara tvungen att göra ett förbehåll för de portugisiska uppgifterna. Oftast var de allmänna svagheterna knutna till hur man använder begreppet den "inhemska gården" i samband med räkenskaperna inom jordbruket och dess bristande överensstämmelse med begrepp som används för att konsultera specialister i jordbruksekonomi vilka ingick som ett arbetsutskott i kommittén för jordbruksstatistik angående den tekniska sidan av och enskildheterna i dokumentet. BNI-kommittén kommer att återvända till ämnet under 1996 så snart man fått in dessa råd. i nationalräkenskaperna. Kommittén bestämde sig BNI-kommittén har länge varit intresserad av hur man använder momsuppgifter för att beräkna BNI. Särskilt två aspekter har varit intressanta och bägge två hänger ihop med beräkningen och tolkningen av det teoretiska momsbeloppet: det vill säga det momsbelopp som man kan förvänta sig om reglerna och bestämmelserna för momsen används för att beräkna den ekonomiska verksamhet som finns i nationalräkenskaperna. Den första aspekten av intresse gäller tolkningen av skillnaden mellan detta teoretiska momsbelopp och den moms som faktiskt betalas in till staten. Den andra aspekten gäller vilket momsbegrepp man verkligen använder när man talar om den momsandel som ingår i BNI. Vid kommitténs sammanträde i januari 1994 lade Eurostat fram ett dokument som pekade ut skillnaderna mellan de begrepp som används för att beräkna momsen som en del av BNI i några medlemsstater samt de viktigaste teman som ska undersökas närmare. För att samla in ytterligare information följde man upp detta dokument med en kortare enkät så att arbetet kunde gå vidare, och med ett andra dokument inför BNI-kommitténs sammanträde i juni 1995. För att kunna komma överens om en lämplig gemensam metod för att mäta momsen som en del av BNI i alla medlemsstater, togs diskussionerna om detta upp igen vid kommitténs sammanträde i december 1995 och frågan kommer att behandlas vidare bilateralt. Man räknar med att ha avslutat arbetet inom alla övergripande frågor och hävt kommissionens förbehåll för dem i oktober 1997 (boenderesultaten ska komma in i september 1997). För en del länder kan det bli nödvändigt med uppskov för att arbetet ska kunna bli klart senast i oktober 1998. 22 2. 8 Framsteg med de frågor som specifikt gäller för de enskilda länderna efter 1994 framsteg har gjorts Många jämförbarheten och tillförlitligheten Förbättringarna skulle kunna sammanfattas på följande sätt: i BNI-beräkningarna individuellt i medlemsstaterna för att för de egna förbättra länderna. att för har göra gjort stora ansträngningar Man om nationalräkenskaperna från grunden i de medlemsstater som föreföll ha dåligt förankrade BNI-beräkningar. Dessa omarbetningar har redan givit i Grekland, upphov Luxemburg och Portugal. Likaledes har man satt igång med en viktig utveckling i Belgien och Irland, även om denna inte innebär att man kan förvänta sig lika stora förändringar i BNI-beräkningarna i dessa två länder. i BNI-beräkningarna förändringar till stora förbehåll för delar av deras metoder Individuellt sett har alla medlemsstater gjort mycket med anledning av för BNI- kommissionens beräkningar. I många fall har detta arbete föranlett kommissionen att häva förbehållen i fråga. I andra fall kan man förvänta sig att det pågående arbetet gör det möjligt för kommissionen att häva förbehållen före den planerade tidsfristens utgång i oktober 1997 (även om det återigen på grund av uppskov i några fall kan bli nödvändigt att låta tidsfristen gå ut i oktober 1998). Samtliga medlemsstater har också sina egna viktiga utvecklingsprojekt när det gäller nationalräkenskaperna. Dessa projekt följer inte direkt av kommissionens och BNI-kommitténs arbetsprogram men är likväl mycket viktiga som komplement. En fullständig förteckning över alla individuella förbättringar i medlemsstaterna skulle i verkligheten bli mycket lång. Bland de avgörande förbättringar som redan gjorts i medlemsstaterna eller är under införande står följande att finna: I Belgien har man gjort en hel serie institutionella förändringar för att sätta fart på utvecklingarbetet med nationalräkenskaperna. Såsom det framgick av en detaljerad Eurostat-rapport från 1992 fanns det avsevärda brister i det befintliga systemet och dessa kommer att undergå en rejäl omprövning. Bland de viktiga nya inslagen i nationalräkenskaperna återfinns en hel del basstatistik från företagen och man har dessutom bytt ut OECD:s ram för nationalräkenskaperna från 1958 mot ESA. Arbetet som utförts i Danmark har gjort det möjligt för kommissionen att häva ett av de specifika förbehållen och man tror att ytterligare ett kan hävas inom kort. Kommissionen har också kunnat häva förbehållet för skatter och subventioner efter vissa förändringar i "Danmarks statistik". Arbetet med en omfattande revidering av nationalräkenskaperna som innebär att man inför en hel del nytt och viktigt källmaterial ska vara avslutat i mitten av 1997. I revideringen finns det flera projekt som tar sig an 23 kommissionens återstående danska fullständighet framåt. förbehåll och sådant som för arbetet med av de grund förbättringar På av nationalräkenskaperna i Frankrike har kommissionen kunnat häva ett av sina specifika förbehåll och förbehållet för skatter och subventioner på det övergripande området. Arbete pågår också när det gäller utvecklingen på längre sikt för att häva det återstående specifika förbehållet. delberäkningar i några gjorts som Tyskland lade fram BNI-beräkningar som också omfattade de nya delstaterna för BNI- kommittén. En rapport från kommissionen till BNI-kommittén i juli 1994 kom med en kritisk bedömning om beräkningarna och noterade de stora ansträngningar som gjorts men pekade också ut några områden som skulle kunna förbättras i framtiden. Kommissionens specifika förbehåll för Tyskland (både de gamla och nya delstaterna) har man tagit sig an vilket innebär att arbeten av skilda slag måste vara avslutade vid olika tidpunkter senast i oktober 1997. Det övergripande förbehållet för skatter och subventioner har också hävts. Statistiska centralbyrån i Grekland har med hjälp av teknisk expertis som finansierats av kommissionen genomfört stora förbättringar i nationalräkenskaperna. De väsentliga revideringarna, för det mesta avslutade under 1994, kännetecknades av förbättrade metoder för exempelvis bygg-, distributions- och affärssektorn samt personliga tjänster och ledde till att de tidigare BNI-beräkningarna ökade med mer än 20 %. Även om det fortfarande att jämförbarheten och tillförlitligheten i de grekiska nationalräkenskaperna redan ökat avsevärt. Uppgifterna som kommissionen fortfarande behöver innan de specifika förbehållen för Grekland kan utvärderas och därefter hävas räknar man med att kunna lämna in före februari 1996. är nödvändigt med ytterligare står det klart förbättringar, I Irland arbetar man vidare på ett antal projekt för att väsentligt förbättra BNI- beräkningarnas tillförlitlighet på inkomstsidan. Dessutom kommer utvecklingen av utgiftsmetoden och ett utbuds- och förbrukningsramverk att leda till mer tillförlitliga nationalräkenskaper. Man räknar med alt vara klar med denna utveckling 1997, och om arbetet är framgångsrikt borde det vara möjligt att häva alla specifika förbehåll från kommissionen. Den befintliga användningen av sysselsättningsuppgifter i Italien för att få fram fullständiga nationalräkenskaper anser man står på fast grund. Arbete är på gång för att få maximal användning för översikter över hushållens budgetar och för att bygga upp ett högkvalitativt handelsregister. När man en gång blir färdig med dessa huvuduppgifter, förväntar man sig att kommissionens specifika förbehåll kommer att hävas. Luxemburg avslutade en omfattande revidering under 1994 som kännetecknades av i basstatistiken, särskilt för tjänster och några av de gängse många förbättringar beräkningsmetoderna. Som en följd av detta ökade de tidigare BNI-beräkningarna med 10 %. När man en gång erhåller fullständig dokumentation över de reviderade 24 nationalräkenskaperna, förväntar man sig att kommissionen kan häva de flesta eller alla specifika förbehåll för landet. I en betydande revidering av nationalräkenskaperna i Nederländerna som avslutades 1992 fick man bort några av de relativa svagheterna. Ytterligare revideringar som bl. a. tar upp förbättringar när det gäller fullständigheten står för dörren och ska avslutas 1999. Man har genomfört en studie som svar på det enda specifika förbehållet från kommissionen och en smärre översyn av BNI kommer att avhjälpa detta problem. Portugal tog sig an de större svagheterna i nationalräkenskaperna i samband med en omfattande revidering som avslutades 1994. Denna gav upphov till betydligt bättre beräkningar av exempelvis det bidrag som kommer från stora delar av tjänstesektorn och fick till följd att de tidigare beräkningarna av BNI ökade med närmare 15 %. Även om det fortfarande är nödvändigt med ytterligare förbättringar av de portugisiska nationalräkenskaperna, borde det omfattande arbete man redan avslutat kunna förmå kommissionen att häva de specifika förbehållen för Portugal. Man räknar med att de specifika förbehåll som återstår kan leda till ytterligare BNI-förbättringar 1996 och hoppas att dessa kan hävas då. I Spanien har man förbättrat det sätt på vilket man behandlar det statliga lotteriet samt skatterna och subventionerna. Kommissionens förbehåll för beräkningen av det statliga lotteriet är på väg att hävas. Man försöker få de specifika förbehåll som återstår och det övergripande förbehållet för skatter och subventioner hävda senast 1997. Arbetet som man redan utfört i Förenade kungariket har gjort det möjligt för kommissionen att häva de fyra förbehåll som samtliga gällde Förenade kungarikets beräkning av sin BNI. När det gäller de nya medlemsstaterna samt Island och Norge gjorde man ett första besök till vart och ett av dessa länder under den andra hälften av 1994. Under dessa besök samlade man in en del elementär information om källor och metoder som används i varje land och gav vägledning i hur de skulle kunna ta fram utförligare information åt kommissionen. En rapport om varje besök diskuterades av BNI- kommittén vid dess sammanträden i december 1994 och mars 1995. 25 Bilaga B till rapporten till rådet och parlamentet om BNI-direktivet Sammanfattning av BNI-beräkningamas förbättringar under förbehållsåren Ar 1989 1990 1991 1988-1 iSSSR95 total förbehålls 1989-1 1989R95 total förbehålls 1990-1 1990R95 total förbehålls 1991-1 1991-IV total förbehålls- förändrin förändringar förändrin förändringar förändrin förändringar förändring förändringar Land Enhet Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Md BFR 5445 5513 1,25% 0,06% 5952 5991 0,66% N/A 6352 6345 - 0 , 1 1% N/A 6680 6699 0,28% Md DKR Md DM Md DR 695 2122 7390 694 -0,14% 2108 -0,66% 0,11% N/A 3997 21,75% 20,70% 733 2261 8768 725 -1,09% 0,11% 777 753 -3,09% 0,11% 784 782 -0,26% 2249 -0,53% N/A 2470 2494 0,97% N/A 2826 2882 1,98% 10691 21,93% 20,60% 10409 12867 23,61% 20,90% 12813 15726 22,73% Md PTA 39190 40018 2,11% 0,69% 44597 44945 0,78% 0,64% 49627 49971 0,69% 0,56% 54223 54736 Md FF Md IR£ 5645 18,8 5726 1,43% 20 6,38% 0,07% 3,67% 6101 6154 0,87% 20,9 22,18 6,12% 1000 Md 1072 1084 1,12% •0,04% 1177 1183 0 , 5 1% Luxemburg Md LFR Nederländerna Md HFL 326 449 360 10,43% 454 1,11% 9,20% 1,56% 373 473 404 485 8 , 3 1% 2,54% 0,08% 3,30% N/A 8,85% 1,69% 6467 22,9 1291 397 509 6479 0,19% 0,03% 6722 24,06 5,07% 3,93% 24,25 1296 0,39% N/A 1407 442 11,34% 516 1,38% 9,32% 1,37% 433 543 6735 25,4 1409 482 542 Portuga Md ESC 5880 6780 15,31% 15,53% 6994 8004 14,44% 14,71% 8460 9490 12,17% 14,21% 10206 10915 6,95% UK Md UK£ 463 459 -0,86% •0,10% 511 502 -1,76% •0,16% 548 540 -1,46% •0,24% 568 566 -0,35% *'\ miljarder 19XX-1 = första beräkningen av 19XX 19XXR95 = reviderad beräkning 1995 av 19XX 26 N/A 0,11% 0,85% 20,70% 0,67% -0,06% 3,51% N/A 8,78% •0,18% 10,74% •0,25% 0,95% 0,19% 4,74% 0,14% 11,32% -0,18% Förord i mcdlcmsslatcrnas BNI beräkningar under Ovanslående labell visar förändringarna perioden 1988 till 1991. lin del av dessa förändringar är en följd av pågående BN1- justeringar. Detta tas inte upp här. Avsikten här är att belysa de förändringar som reflekterar förbättringar till följd av att man tillämpar kommissionens beslut eller efter det att man delgivit förbehåll. I följande kommentar klargörs de särskilda typerna av förbättringar i varje land. För att kunna mäta de framsteg som gjorts av medlemsstaterna, var Eurostat och BNP- kommittén också angelägna om att fastställa förbättringar i de statistiska metoderna och källmaterialet efter det att man delgivit förbehållen, särskilt när förändringarna i siffermaterialet inte är tillräckligt utförligt redovisade. Man valde perioden mellan 1988 och 1991 eftersom den överensstämmer med de år då det är meningen att BNI-beräkningarna ska vara slutgiltiga och då man också gjort förbehåll. Belgien Den totala omfattningen av de BNI-justeringar som direkt är förknippade med förbehåll (0,06 %) för 1988 motsvarar den genomsnittliga korrigeringsgraden i de tre olika sätten att beräkna BNI. När det gäller produktionen påverkar dessa förändringar (0,13 % av den totala BNI) huvudsakligen kompensationen från resten av världen (0,19 %) och förädlingsvärdet av marknadstjänster (-0,08 %). I fråga om inkomsterna gäller förbättringarna huvudsakligen skatter som betalats till belgiska företag (- 0,33 %), företagens vinster (0,25 %), kompensation för de anställda (0,13 %) och utdelning på aktier till belgiska företag (0,09 %). På utgiftssidan berör justeringarna (- 0,12 %) helt och hållet beräkningen av förbrukningen i slutledet. De andra förändringarna för 1988 och för åren 1988 - 1991 härrör huvudsakligen från förändringar i de statistiska baserna och i de rutiner som används samt genom komplettering i efterhand för de åren med nya och mer utförliga uppgifter som tillkommit sedan 1984. Fullständigheten har förbättrats. Det är emellertid inte möjligt för närvarande att förknippa dessa justeringar med några specifika förbehåll. Danmark Danmark har förändrat sina BNI-beräkningar mellan 1988 och 1991 för att ta hänsyn till de förbehåll som delgavs de danska myndigheterna inom vattenförsörjningen och affärsverksamheten. Effekten av förändringarna under dessa fyra år ligger på ungefär 0,02 % inom av BNI affärsverksamheten. vattenförsörjningen 0,09 % gäller och när det 27 Det ska också understrykas att Danmark upphävde justringarna för skatter och subventioner som hade införts 1991 för att kunna följa beslutet om skatter och subventioner. Tyskland Sedan 1990 har BNI-beräkningarna i Tyskland tagit hänsyn till landets återförening den 3 oktober detta år. Uppgifterna för 1988 och 1989 gäller således för den gamla förbundsrepubliken medan 1990 och 1991 års siffror omfattar också de nya delstaterna. Tyskland har justerat 1991 års beräkningar för de nya delstaterna med ca 0,85 % som svar på de förbehåll som tillkännagavs för dessa. Grekland BNI-siffrorna i Grekland har förändrats som ett led i den grundliga översyn av nationalräkenskaperna som fortfarande pågår. Effekten av förändringarna under denna period ligger på ungefär 20,7 % av BNI. Spanien Spanien har gjort ändringar i sina BNI-beräkningar för 1988 - 1991 som svar på de delgivna förbehållen. Dessa justeringar rör det statliga lotteriet (0,36 % av BNI), försäkringstjänster (-0,21 %) och subventioner till utbildningsverksamhet (0,48 %). Beräkningarna för det statliga lotteriet är slutgiltiga för perioden 1988-1991. Införandet av nya rutiner för att kunna häva förbehållet för det statliga lotteriet är förestående. Å och utbildningssubventioner ännu så länge provisoriska. försäkringstjänster uppgifterna andra sidan för är Frankrike förbehållen angående det ekonomiska I Frankrike har man tagit fram BNI-beräkningar för 1988 - 1991 som reviderats mot bakgrunden av de delgivna territoriet, leasingverksamhet, försäkringar, avskrivning av landsvägar och nätverk, lagerstölder, behandlingen av avgifterna till staten för inspektion och övervakning samt betalningar till SNCF och RATP när det gäller säsongsbiljetten carte orange. Justeringarna som gjorts för alla dessa förbehåll för 1988 - 1991 är slutgiltiga och ligger på respektive 0,07 %, 0,08 %, 0,03 % och -0,06 % av BNI. Dessutom har Frankrike sedan 1992 vidarebefordrat uppgifter som omfattar de nödvändiga justeringarna för dessa poster. De specifika förbehållen har hävts. 28 Irland De irländska BNI-beräkningarna för 1988 - 1991 har justerats som svar på vissa delgivna förbehåll. Justeringarna uppgår till 3,67 %, 3,30 % och 3,51 % av BNI för de ifrågavarande fyra åren. När det gäller 1988 berör mer än två tredjedelar av förändringarna brutto rörelse vinsten. Vad angår 1989 - 1991 är det inte möjligt utifrån föreliggande uppgifter att fördela förändringarna på de olika förbehåll som delgivits. De nya beräkningarna är provisoriska. Italien Den enda förändringen Italien har gjort i sina nationalräkenskaper under 1988 - 1991 som en följd av delgivna förbehåll är en justering på -0,04 % av BNI för kompensation till löntagarna från övriga delar av världen. Denna justering härrör från förbehållet för övergången från BNP till BNI som BNI-kommittén ännu inte har beaktat. Eftersom revideringen av Italiens nationalräkenskaper ännu inte är fullföljd, är det omöjligt att veta vilka justeringar som kommer att göras. Luxemburg Som ett resultat av en större revidering av nationalräkenskaperna som avslutades 1994 har Luxemburg justerat beräkningarna av nationalräkenskaperna för 1988 - 1991 i avsikt att följa de delgivna förbehållen. Justeringarna för denna period uppgår till ungefär +9 % av BNI. De avser huvudsakligen bättre täckning av tjänster och finans- och försäkringsverksamhet (omkring 90 % av ökningen) och i mindre utsträckning omprövning av den privata och offentliga tjänstesektorn. Nederländerna Nederländerna har justerat sina BNI-beräkningar för 1988 - 1991 som ett led i en större revidering av nationalräkenskaperna som fullföljdes 1992. Förändringarna uppgår till ungefär 1,5 % av BNI. Uppgifterna för 1991 beräknades med hjälp av en ny bas och har därefter inte förändrats i någon större utsträckning. Smärre justeringar gjordes i uppgifterna för 1988 - 1991 efter revideringen av förbrukningen av fast kapital vilket var möjligt 1995 tack vare tillgången till nya uppgifter om investeringar. Denna revidering kan tillskrivas förbehållet för offentliga och ideella institutioner på privat basis. 29 Portugal Som ett led i en större översyn av nationalräkenskaperna har Portugal korrigerat sina BNI-beräkningar för 1988 - 1991. Dessa förändringar uppgår till respektive 15,53 %, 14,71 % och 10,74 % av BNI. Uppgifterna för 1991 behövde man inte justera lika mycket, eftersom den ursprungliga beräkningen till skillnad från de föregående tre åren redan omfattade Azorerna och Madeira vilka sammantagna slår lör omkring 5 % av BNI. Dessutom är uppgifterna för de förändringar som hänför sig till förbättringar av förbehållen under perioden 1988 - 1991 högre än de för det totala antalet förändringar. Detta beror på det faktum att andra korrigeringar har lett till en minskning av BNI- beräkningarna mellan 1993 (det år då man förbättrade förbehållen) och 1995. Det är inte möjligt att på grundval av tillgängligt material fördela effekten av revideringen (exklusive Azorerna och Madeira), dvs. ungefär 10 %, på de olika förbehåll som tillkännagavs. Förenade kungariket Som svar på de delgivna förbehållen justerade Förenade kungariket sina BNI- beräkningar för 1988 - 1991. Förbättringarna i samband med förbehållen (respektive - 0,10%, -0,16%, -0,24% ocb -0,25% av BNI för de fyra aktuella åren) överensstämmer med justeringen av fastighetsinkomsterna som erhållits från den övriga världen. De hänger samman med de "övergripande förbehållen" för övergången från BNP till BNI. Under rubriken "total förändring" återfinns likväl några justeringar som gjorts på grundval av andra förbehåll. Några av dessa förbehåll hade en försumbar effekt på BNI, exempelvis försäkringar, där bara uppgifterna för 1991 justerades (0,08 %). registret över leasingföretag) har det inte varit möjligt att beräkna den totala effekten på BNI, eftersom justeringarna gjordes i input-outputtabeller. När det gäller dessa tabeller har emellertid förändringarna som gjordes i de statistiska metoderna efter delgivningen av förbehållen visat sig tillfredsställande. De nya beräkningarna som Förenade kungariket har tillhandahållit för 1988 - 1991 är slutgiltiga och de specifika förbehållen har hävts. import-exportföretag, (registret över I andra fall 30 ISSN 1024-4506 KOM(96) 124 slutlig DOKUMENT SV 17 Katalognummer : CB-CO-96-133-SV-C ISBN 92-78-01859-7 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg •b>l