title: Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén - Samhällsomfattande tjänster för telekommunikation på en avreglerad marknad - En väsentlig faktor i informationssamhället

eurovoc_concepts:
communications systems
competition
market access
telecommunications
telephone

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 13. 03. 1996 KOM(96) 73 slutlig MEDDELANDE FRÄN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN S A M H A L L S O M F A T T A N DE T J Ä N S T ER F ÖR T E L E K O M M U N I K A T I ON PA EN A V R E G L E R AD M A R K N AD EN V Ä S E N T L IG F A K T OR I I N F O R M A T I O N S S A M H Ä L L ET INNEHÅLL I INLEDNING II DE NUVARANDE PRINCIPERNA FÖR SAMHALLSOMFATTANDE TJÄNSTER I EUROPEISKA GEMENSKAPEN III FRÅGOR OM DE SAMHALLSOMFATTANDE TJÄNSTERNAS UTVECKLING PA KORT SIKT IV UTVECKLINGEN AV SAMHALLSOMFATTANDE TJÄNSTER FÖR TELE KOMMUNIKATION OCH TILLGÄNGEN TILL AVANCERADE TJÄNSTER INOM RAMEN FÖR INFORMATIONSSAMHÄLLET V SLUTSATSER 3 4 8 17 22 BILAGA 1 TIDSPLAN FÖR KORTSIKTIGA ÅTGÄRDER (1996 1998) BILAGA 2 DE NUVARANDE SAMHALLSOMFATTANDE TJÄNSTERNA FÖR TELEKOMMUNIKATION I EUROPEISKA GEMENSKAPEN FRÅGEFORMULÄR TILL MEDLEMSSTATERNA BILAGA 3 FÖRTECKNING ÖVER ORGANISATIONER SOM LÄMNAT SKRIFTLIGA KOMMENTARER TILL TEMASKRIFTEN OM SAMHALLSOMFATTANDE TJÄNSTER BILAGA 4 SAMMANDRAG AV DE VIKTIGASTE FRÅGORNA VID DET TEMASKRIFTEN OM SAMRÅDET OM OFFENTLIGA SAMHALLSOMFATTANDE TJÄNSTER INLEDNING I det framväxande informationssamhället är allt fler människor både i privatlivet och på arbetet beroende av modern kommunikation. Att kunna kommunicera och samverka med varandra, oavsett om det sker via telefon, fax, elektronisk post eller elektroniska medier, är en central och avgörande faktor för varje medborgare och företag. Europeiska kommissionens politik med sikte på informationssamhället har ända från början tagit hänsyn till att man måste undvika ett "tudelat samhälle", uppdelat på dem som har tillgång till de nya möjligheterna och känner sig hemma med att använda dem och dem som inte har möjlighet att fullt ut tillgodogöra sig dessa möjligheter. Principerna för samhälisomfattande tjänster är ett dynamiskt begrepp statt i utveckling. De är en av de avgörande faktorerna i detta informationssamhälle och den prioritet som de ges måste övervägas inom ramen för gemenskapens politik att helt öppna telemarknaderna för konkurrens från och med den 1 januari 19981. 1998 generella konkurrenskraft. Telesektom är ett område med häpnadsväckande uppfinningsrikedom och snabba tekniska framsteg. Den är av avgörande betydelse för den europeiska ekonomins till informationssamhället eftersom både företag och privatkunder tack vare effektiv konkurrens kan dra nytta av valmöjligheter, kvalitet och priser som är så fördelaktiga som möjligt. Inom ramen för detta motsvarar de nuvarande principerna för samhälisomfattande tjänster, vilka definieras i telefonidirektivet2, förpliktelsen att ge tillgång till det publika telefonnätet och att tillhandahålla telefontjänster till ett överkomligt pris till alla användare som rimligen kan begära detta. Genom dessa principer höjs den servicenivå som för närvarande finns i gemenskapen och en garanti ges för att dessa fördelar får en omfattande spridning och att konsumenternas intressen gynnas aktivt. inkörsporten är Mot bakgrund av de politiska överenskommelserna av år 1993 och 1994, till följd av kommissionens utvärdering av år 1992 av situationen inom telesektom3, om fullständig liberalisering inom denna sektor har rådet4, Europaparlamentet5, Ekonomiska och sociala kommittén6 och Regionkommittén7 bekräftat att liberalisering går hand i hand med parallella åtgärder för att skapa ett regelverk som säkerställer tillhandahållandet av samhälisomfattande tjänster. Europaparlamentet betonade cfen centrala betydelsen av principer för samhälis omfattande tjänster för att säkerställa att de ekonomiska och sociala målen kompletterar varandra. och jämvikten mellan liberalisering och behovet att upprätthålla grundläggande, överkomliga tjänster till alla konsumenter, medan rådet identifierade de samhälisomfattande tjänsterna som tjänster som ger tillträde till en definierad bastjänst av bestämd kvalitet till alla användare överallt och, mot bakgrund av särskilda nationella förhållanden, till ett överkomligt pris. på svar dessa för Som samhälisomfattande tjänster på gemenskapsnivå dessa tjänsters räckvidd samtidigt som begreppet överkomlighet behandlas och det pågår en process för att fastställa regler för finansiering och dessa tjänster i en liberaliserad miljö. ståndpunkter regelverket definieras i Det är mot bakgrund av detta som kommissionen sammanställt detta meddelande. Den har gjort det i ljuset av en översikt av de kvalitetsnivåer som om konstaterats i medlemsstaterna offentligt samråd och ett samhälisomfattande tjänster under hösten 19958. (Resultaten beskrivs närmare i bilaga 2-4 till detta meddelande). Meddelandet har tre syften: - För det första, att beskriva de nuvarande principerna för samhälisomfattande tjänster för telekommunikation, både i fråga om regelverket och i fråga om den aktuella nivån på tillhandahållandet av samhälisomfattande tjänster i medlemsstaterna. - För det andra, att behandla praktiska frågor och föreslå lösningar och åtgärder för den framtida utvecklingen av samhälisomfattande tjänster. För det tredje, att sätta samhälisomfattande teletjänster inom den vidare ramen för informationssamhället. DE NUVARANDE PRINCIPERNA FÖR SAMHALLSOMFATTANDE TJÄNSTER I EUROPEISKA GEMENSKAPEN Behovet av principer för samhälisomfattande tjänster på europeisk nivå Det fanns tidigare ingen harmonisering av samhälisomfattande tjänster inom telesektom på europeisk nivå. Prioriteringar fastställdes på nationell nivå och då det inte fanns någon konkurrenskraft i de flesta av medlemsstaterna ledda detta till ett blandat resultat positiv utveckling, som fullständig digitalisering av näten i Frankrike eller tjänsternas mycket höga genomslagskraft i de skandinaviska medlemsstaterna, men också oroväckande brister i vissa länder i form av bristfällig service, långa väntelistor för telefoninstallation och långa väntetider för reparation av fel9. Om ett mönster med så varierande utvecklingsnivåer, vilket var kännetecknande för monopolmiljön, skulle fortsätta okontrollerat skulle fördragets mål att stärka ekonomisk och social sammanhållning undergrävas avsevärt. Samma intresse att uppnå en väl avvägd utveckling inom gemenskapens olika delar måste också gälla i en liberaliserad miljö. Därutöver är ett basutbud av tjänster väsentligt för utvecklingen av den inre marknaden. Olika i medlemsstaterna skulle hindra spridningen av teletjänster över hela Europa. tjänsteförpliktelser Avsaknaden av enhetliga nationella synsätt på de samhälisomfattande tjänsterna kan också skapa nya hinder för effektiv konkurrens. ikraftträdandet av Maastrichtfördraget, Genom förpliktelsen att upprätthålla en hög konsumentskyddsnivå inom gemenskapspolitiken10 införs, ges ökad politisk kraft. Den konkurrens som släpps fri genom liberaliseringen kommer i detta avseende att bli en betydande förbättra konsumenternas valmöjligheter och tjänsternas kvalitet. faktor för att i vilket Vad innebär de förpliktelser om samhälisomfattande på att införas i Europeiska gemenskapen? tjänster som nu håller I och med att Europaparlamentet och rådet antog telefonidirektivet i december 1995 har gemenskapen för första gången identifierat den allmänna räckvidden för förpliktelser om samhälisomfattande tjänster inom gemenskapen. Genom att göra detta har den valt att skapa förpliktelser genom vilka en definierad servicenivå i en liberaliserad miljö kommer att garanteras och den nuvarande servicenivån förbättras i många delar av gemenskapen. ingående beskrivningen av de samhälisomfattande Den i telefonidirektivet kompletteras med det åtgärdspaket (som behandlar de praktiska förfarandena i samband med samhälisomfattande tjänster) som ingår i förberedelserna för en liberaliserad miljö11. tjänsterna Den sista beståndsdelen i de nuvarande principerna kommer att ges i form av riktlinjer som kommissionen kommer att använda då den bedömer det sätt på vilket medlemsstaterna föreslår att de samhälisomfattande tjänsterna skall finansieras. Dessa kommer att offentliggöras i september 1996. I den definition av samhälisomfattande tjänster som ges i ovanstående ramar fastställs den största omfattning tjänster som kan ingå i en beräkning av kostnaderna för de samhälisomfattande tjänsterna. Endast dessa kostnader får delas med andra marknadsaktörer. I linje med subsidiaritetsprincipen står det medlemsstaterna fritt att fastställa ytterligare telerelaterade förpliktelser för att tillhandahålla särskild teknik eller särskilda tjänster (t. ex. digitala mobilnät eller ISDN-tjänster) eller att fastställa mål för tjänster eller spridning på nationell nivå förutsatt att de är proportionella, icke-diskriminerande, införs på ett sätt som medger insyn och är förenliga med konkurrensreglerna. Ytterligare ekonomiska bördor för att uppfylla sådana förpliktelser får inte finansieras genom den mekanism som fastställts för finansiering av samhälisomfattande tjänster. a. Räckvidd telefonidirektivet omfattar i Förpliktelserna telefontjänster via en fast användning av fax och modem12 telefonistassistans, alarmeringstjänster upplysningstjänster abonnentkataloger) och telefonautomater. tillhandahållandet av förbindelse som också medger tillhandahållandet av (SOS) och nummer av tillhandahållandet (inklusive liksom Användarna skall också ha tillgång till offentliggjorda uppgifter om kostnad för och priser på tjänsterna, om deras kvalitet och huruvida kvalitetsmålen uppfylls13. inbegripa nätaccess inom de samhälisomfattande Genom att tjänsternas räckvidd får användarna inte bara tillgång till den definierade telefontjänsten utan till alla tjänster som kan utföras via dagens telenät (dvs. alla medborgare får tillgång till interaktiva och direktanslutna informationstjänster, inklusive Internet, förutsatt att de har en dator och ett abonnemang hos en Internetleverantör)14. Hur lätt det blir att använda tjänsterna kommer dock att påverkas av anslutningens kvalitet och hastighet. Denna räckvidd är tillräcklig för att uppfylla Europaparlamentets intresse av användarna får tillgång till effektiva och tillförlitliga tjänster till ett överkomligt pris, med specificerade (och övervakade) servicenivåer i fråga om den tid det tar för att få en telefonlinje installerad, samtalens överförings- och mottagningskvalitet och den tid det tar att reparera fel. Genom att direktivet gynnar nya tjänster t. ex. uppfyller det också parlamentets krav på specifika tjänster, möjligheten till specificerade räkningar, nummerpresentation, tonvals signalering och nummerportabilitet15. b. överkomlighet Även om det råder politisk enighet om att överkomlighet är en nyckelfaktor för alla principer för samhälisomfattande tjänster är detta ännu inte ett uttryckligt krav i telefonidirektivet. Överkomlighet är en fråga som skall avgöras på nationell nivå eftersom den är så nära knuten till särskilda nationella omständigheter och nationalpolitiska syften (t. ex. regionalutvecklingspolitik). med I den nuvarande principen för samhälisomfattande tjänster tillåts bara de nationella tillsynsmyndigheterna att införa kontroll av prissättningen i samband och samhälisomfattande regionalutvecklingspolitik. Ett sådant synsätt är förenligt med subsidiaritetsprincipen. I motsats till sådana områden som teknisk prestanda och servicekvalitet, där objektiva standarder kan fastställas, förefaller det inte lämpligt att fastställa en högsta eller lägsta nivå för överkomlighet (dvs. prisreglering på europeisk nivå) som skulle gälla i samtliga medlemsstater. tjänster Trots det är överkomlighet av avgörande betydelse för att teletjänsterna skall kunna utsträckas till alla medborgare och de framsteg som görs i medlemsstaterna kommer att övervakas noga (se avsnitt III). c. Finansiering av samhälisomfattande tjänster Omställningen från en monopolinriktad miljö till konkurrens innebär att det behövs regler för att bestämma i vilken utsträckning eventuella ekonomiska av samband med samhälisomfattande tjänster skall fördelas bland marknadsaktörerna. Gemensamma regler i hela gemenskapen behövs också för att beräkna kostnaden för att tillhandahålla samhälisomfattande tjänster. tillhandahållandet bördor i De bestämmelser som identifierar de samhälisomfattande tjänsternas för kostnadsberäkning och räckvidd åtföljs därför av principer finansiering av dessa genom de föreslagna ramarna för samtrafik16 liksom en mekanism som gör det möjligt för kommissionen att verifiera om de nationella systemen för samhälisomfattande tjänster är i linje med gemenskapsramarna17. I dessa ramar räknas det med att betalning skall ske antingen i) till en fristående fond för samhälisomfattande tjänster på nationell nivå, genom vilken de operatörer som tillhandahåller dessa tjänster skulle betalas, eller tillhandahåller samhälisomfattande tjänster som ett komplement till de kommersiella avgifterna i samtrafik med deras nät. till operatörer som ii) direkt Dessa regler kommer längre fram i år att kompletteras med de riktlinjer för kostnadsberäkning och finansiering som definieras ovan. De givna regler som fastställs i de nuvarande ramarna har varit väsentliga för att medlemsstaterna i tid skall kunna förbereda sitt nationella regelverk för då - fall då detta meddelande syftar på fristen löper ut 1998. I de gemenskapsramarna syftar det därför på hela det åtgärdspaket genom vilket omgivningen förbereds för fullständig liberalisering om inte annat anges. Förbättringen av servicenivåerna mellan 1990 och 1995 Nivån på och sortimentet av de teletjänster som erbjuds i Europeiska unionen har förbättrats de senaste fem åren (se tabellerna i bilaga 2). Användarna ser mycket praktiskt på detta. Valmöjligheterna är inte längre begränsade till färgen på telefonapparaterna. Väntelistorna för telefonlinjer har blivit avsevärt kortare i nästan alla medlemsstater. Fel uppstår inte lika ofta och repareras snabbare. I många länder får kunderna ersättning om överenskommelser inte uppfylls eller linjen är ur funktion alltför länge. I Danmark, Frankrike, Nederländerna, Finland, Sverige och Förenade kungariket har fler än nio privatbostäder av tio telefon (se tabell A1 i bilaga 2) medan siffran i Tyskland ligger mycket nära nio av tio trots att återföreningen tagits med i beräkningen. Det har också skett förbättringar i några av unionens mindre gynnade regioner, till exempel har det nationella telefonnätet i Irland och Portugal utvidgats betydligt, så att den andel privatbostäder som har telefon har vuxit från 66 respektive 47% år 1990 till 80 respektive 75% idag, vilket delvis är ett bevis på de investeringar som gjorts genom gemenskapens särskilda telekommunikationsåtgärder för regional utveckling (STAR-programmet). I fråga om priserna på teletjänster har den allmänna tendensen sedan 1990 varit att de fasta posterna (anslutnings- och abonnemangsavgifter) ökar liksom lokalsamtal till högtrafiktaxa. På samma gång har priserna på utlands- och fjärrsamtal sjunkit avsevärt och i många länder har möjligheten till lokalsamtal till billig taxa utökats som kompensation för de höjda högtrafiktaxoma. Bland de medlemsstater som besvarat frågeformuläret var det sju av åtta som kunde lämna en genomsnittssiffra för prisändringar som visade att de generella priserna i verkligheten hade minskat med mellan 5 och 43%. Användarnas krav blir allt mer sofistikerade. Andelen medborgare som använder mobiltelefon ökar snabbt. I de skandinaviska medlemsstaterna ligger siffran nära en på fyra. I bostäderna är det inte längre bara en telefon eller telefonsvarare som är ansluten till telefonlinjen, utan den kan delas med en fax eller ett modem. Det finns ett stort utbud av frisamtals- och tilläggstjänster och även inom bastelefonitjänsterna erbjuds många användare nya avancerade telefonfunktioner, till ett annat telefonnummer eller att aviseras om att ett annat samtal väntar på linjen. t. ex. möjligheten att flytta sina samtal Även om den allmänna tendensen visar på bättre kvalitetsnivåer krävs det även i fortsättningen påtryckningar genom konkurrenskraft och reglering för att denna process skall kunna fortsätta i allt snabbare takt allteftersom konkurrensen vinner insteg. Vilka är orsakerna till denna ständiga förbättring av telefontjänsterna? terminaler, Förbättringarna av kvaliteten och urvalet är en direkt reaktion på de sjunkande kostnaderna för och den ökade tillförlitligheten hos nya tjänster och utrustning. I fråga om tilläggstjänster och mobilkommunikation har även konkurrensen stimulerat till nyskapande, lägre priser och bättre kundservice. Att skilja mellan operatör och tillsynsmyndighet för teletjänsterna, vilket är ett krav i gemenskapslagstiftningen sedan 1990, har lett till effektivare reglering eftersom staten har strävat efter att införa tydliga mål, ofta i form av licensvillkor eller slutna avtal, tillsammans med operatören i monopolställning. Ill FRÅGOR OM DE SAMHALLSOMFATTANDE TJÄNSTERNAS UTVECKLING PA KORT SIKT Det framgår av det offentliga samrådet att det kvarstår en rad frågor både om den nuvarande nivån på tjänsterna och om vilken inverkan en liberaliserad miljö kan utöva. Frågor som kvarstår trots generellt förbättrade tjänster - Varför antar kommissionen för närvarande inte en mera vidsträckt definition av samhälisomfattande tjänster? - Hur skall de samhälisomfattande tjänsternas överkomlighet upprätthållas i en liberaliserad miljö? - Vad kommer att hända med de enhetliga nationella priserna i en helt liberaliserad miljö? - Hur kan de samhälisomfattande tjänsterna förbättras i de mindre gynnade och glesbefolkade regionerna och områdena i gemenskapen? - Får handikappade och andra användare med särskild behov tillräcklig service? - Övervakas och upprätthålls kvalitetsnivåerna effektivt i medlemsstaterna och vilken roll kommer Europeiska gemenskapen att få när dessa nivåer fastställs? - Hur kan användarna jämföra servicenivåer, priser och även överkomlighet på ett mera effektivt sätt i de olika medlemsstaterna och hur skall de få en större roll i fråga om att fastställa kvalitets- och överkomlighetsnivåer? Varför antar kommissionen definition av samhälisomfattande för närvarande tjänster? inte en mera vidsträckt Att definiera räckvidden för förpliktelsen om samhälisomfattande tjänster är en svår balansgång. Med en alltför trång syn på de samhälisomfattande tjänsterna kan medborgarna i viss mån ställas utanför samhället. Med en alltför vid syn kommer konkurrenskrafterna, som är den viktigaste drivkraften bakom bättre tjänster, lägre priser och ökat nyskapande, att hållas tillbaka eftersom nya aktörer kommer att avhålla sig från att träda in på marknaden. Det är genom att hitta den balansen som varje medborgares intresse bäst kan tillgodoses. I förpliktelsen om samhälisomfattande tjänster ingår det i detta skede inte något krav på att förhyrda förbindelser18 eller ISDN19 skall tillhandahållas. Detta är dock tjänster som på grundval av kostnadsorienterade taxor antingen redan måste tillhandahållas eller rekommenderas i hela Europeiska unionen. Att i större omfattning utöka förpliktelserna om samhälisomfattande tjänster anses för tidigt i detta skede, särskilt av följande anledningar: - Det skulle kunna få till följd att användarna eller hushållen tvingas betala för tjänster som de vare sig behöver eller använder. - De ingående kostnaderna (i de fall de måste delas med andra aktörer på 8 marknaden, t. ex. genom en fond för samhälisomfattande tjänster) kan i praktiken hindra dessa företag att träda in på marknaden, vilket skulle försena de fördelar som skulle komma alla användare till godo genom konkurrens. - Det finns en risk att tjänster som användarna skulle kunna betala för på normal kommersiell basis skulle tillhandahållas eller till och med subventioneras. Tillhandahållandet av telefonitjänster till överkomligt pris kommer redan i sig att innebära att hushåll och företag i alla delar av gemenskapen kan tala med varandra, skicka fax och elektronisk post, koppla in datorer för att "surfa" på Internet samt andra direktanslutna tjänster. Detta är den telefonlinje via vilken sådana teleshopping och direktanslutna informationstjänster redan används och via vilken även video på beställning kan sändas. telebanktjänster, tjänster som Samtidigt skulle det faktum att det i vissa delar av gemenskapen (som framgår av resultatet av översikten över medlemsstaterna) för närvarande saknas garantier även för denna basnivå av tjänster, om detta inte rättades till genom ett regelverk som medger fortgående nya investeringar och en stark och aktiv nationell tillsynsmyndighet, ha utgjort en risk för att de regionala olikheterna skulle öka och att det ovannämnda tudelade samhället skulle uppstå. Den tillhandahålla verkligt främsta prioriteringen måste därför bli att samhälisomfattande tjänster i hela gemenskapen, särskilt i dess mindre gynnade regioner. finns det en utbredd insikt om att principerna för Trots det samhälisomfattande tjänster är ett dynamiskt och växande begrepp och att dessa måste motsvara de europeiska medborgarnas ändrade behov och förväntningar. Detta för de samhälisomfattande tjänsterna vid behov måste omprövas som grund för mera konkreta politiska åtgärder. De som omfattas av förpliktelser om samhälisomfattande tjänster behöver emellertid en viss grad av säkerhet att basera sina investeringsbeslut på. Principernas utvecklingstakt måste därför avvägas mot behovet av förutsägbarhet för investeringsbeslut. innebär att räckvidden Kommissionen kommer därför senast den 1 januari 1998 och därefter med jämna mellanrum att avlägga rapport om de samhälisomfattande tjänsternas räckvidd, kvalitetsnivå och överkomlighet i Europeiska gemenskapen och mot bakgrund av de rådande omständigheterna överväga behovet av att anpassa räckvidden för samhälisomfattande tjänster på europeisk nivå med tanke på behovet att garantera ett förutsägbart regelverk. De viktigaste frågorna som skall behandlas i den rapporten och kriterierna för denna utveckling utvecklas närmare i avsnitt IV. Hur skall de samhälisomfattande tjänsternas överkomlighet upprätthållas i en liberaliserad miljö? Även om operatörernas kostnader har sjunkit drastiskt har de sällan kommit användarna till godo i form av lägre priser. Prisnivåerna varierar avsevärt mellan medlemsstaterna (en jämförelse av 1995 års prisnivåer uttryckt i ecu ges i tabell A7 i bilaga 2). När nu konkurrensen rycker närmare försöker operatörerna anpassa sina priser. Detta är ett bevis både på kraven i gemenskapsramarna på att priserna i en monopolmiljö skall vara kostnadsorienterade20 och på hotet om att konkurrenterna skall ta ut lägre priser för de mest lönsamma tjänsterna (dvs. företagskommunikation, fjärrkommunikation och internationell kommunikation). Denna taxeutjämning till följd av politiska beslut till förmån för en liberalisering av sektorn innebär för en del användare, särskilt på kort sikt, innan den verkliga konkurrensen tagit fäste, att telefonräkningarna kan bli högre21. Denna process är en viktig del av förberedelserna för en helt liberaliserad miljö22. Samtidigt är det väsentligt att se till att fortsatt gradvis och nödvändig utjämning inte påverkar användarna negativt, i synnerhet privatkonsumenter som inte ringer så många fjärr- och utlandssamtal och därför inte kan dra nytta av de lägre taxorna för dessa. Denna grundläggande fråga övervägdes noga vid det offentliga samrådet, vid vilket det påpekades att det genom det gällande regelverket, trots att det gynnar överkomlighet, ännu inte införs uttryckliga förpliktelser om att tjänster skall utföras till överkomligt pris. På kort sikt är det mycket viktigt att skydda de mest sårbara grupperna av användare, i allmänhet privata användare, från följderna av utjämningen. Medlemsstaterna bör se till att de nationella tillsynsmyndigheterna antar särskilda taxepaket23, pristak24 och andra mekanismer för att lindra utjämnings procedurens inverkan på anslutningsavgifter, månatliga abonnemangsavgifter och samtalsavgifter. Detta är särskilt viktig som förberedelse för en liberaliserad miljö och för användare i gemenskapens mindre gynnade och glesbefolkade regioner. Sådana målinriktade och särskilda taxor har redan införts i varierande grad i samtliga medlemsstater och en förteckning över dessa finns i tabell A10 i bilaga 2. Eventuella kostnader i samband med dessa kan finansieras genom fonderna för samhälisomfattande tjänster. Som nämns ovan kommer det i den övervakningsrapport som skall komma före den 1 januari 1998 också att göras en bedömning av utvecklingen av prissättningen för olika teletjänster och behovet av ytterligare åtgärder på gemenskapsnivå för att garantera tillgång till överkomliga priser för varje medborgare. för alla användare, särskilt Trots det är det snarare fråga om överkomlighet än om att stoppa en eventuell anpassning av prissättningssystemen. Övergripande- tjänster till överkomliga för speciellt sårbara grupper som priser handikappade och låginkomsttagare, måste upprätthållas. Överkomligheten är en fråga som principiellt skall bedömas på nationell nivå av den relevanta nationella tillsynsmyndigheten inom ramen för gemenskapslagstiftningen, med hänsyn till den särskilda situationen i landet och användar- och konsument organisationernas uppfattning. Konsumentorganisationerna har också antytt att det finns ett behov av att jämföra tjänsternas relativa överkomlighet på europeisk nivå. Överkomligheten är inte bara en fråga om totalkostnaden; för många användare är det också fråga om att ha råd med veckovisa och månatliga utgifter och att kunna förutsäga hur mycket det kommer att kosta med telefon. Så snart fullständig konkurrens har införts kommer sannolikt ett mycket större urval av betalningssystem att erbjudas, t. ex. att sprida anslutningsavgiften på ett antal kvartalsavgifter eller att betala en högre månatlig abonnemangsavgift, men med fria eller billigare lokalsamtal eller samtal inom landet. En sådan flexibilitet skulle ge användarna, i synnerhet låginkomsttagare, mycket bättre möjligheter att förutsäga hur mycket telefonen skulle kosta dem i månaden. Samtidigt finns det många användare som vill att deras räkningar skall ge bättre uppgifter om hur mycket de spenderar. 10 Slutligen vill användarna också få större kontroll över sina utgifter, till exempel genom att kunna spärra samtal till vissa nummer, som betalsamtal och utlandssamtal. Vad kommer att hända med de enhetliga nationella priserna i en helt liberaliserad miljö? I en helt liberaliserad miljö kommer tjänsterna sannolikt att kombineras och pris sättas på ett mycket uppfinningsrikare sätt, som ger flertalet användare verkliga valmöjligheter och möjligheter till besparingar. Som det framhålls ovan kommer dock de nationella tillsynsmyndigheterna att ha det grundläggande ansvaret för att de samhälisomfattande tjänsterna är överkomliga för alla användargrupper, oavsett om detta är en följd av konkurrens eller reglering. Detta innebär att tillsynsmyndigheterna måste bedöma vad som mot bakgrund av särskilda nationella förhållanden kan anses vara ett "rimligt" pris för användare i särskilda regioner. I medlemsstaterna krävs det för närvarande att åtminstone operatören i monopolställning tillhandahåller landsomfattande standardprispaket (i själva verket geografiskt fördelade taxor) för så gott som alla teletjänster (inklusive bastelefoni). Följden är att samma taxezoner erbjuds över hela landet även om kostnaden för anslutningen och tjänsterna i en region kan vara högre än i en annan. Tidigare bidrog detta till att garantera att tjänsterna förblev överkomliga för medborgarna i alla delar av ett land. I en monopolmiljö medför en sådan geografisk fördelning av priserna inte auto matiskt att operatörerna förlorar på att tillhandahålla alla tjänster i högkostnads områden eftersom de i avsaknad av konkurrens kan ta ut priser för tjänster som inte ingår i de samhälisomfattande tjänsterna, t. ex. förhyrda förbindelser, som ger en garanterad vinst även i högkostnadsområden. I en liberaliserad miljö måste alla metoder för enhetlig prissättning garantera och förbättra överkomligheten. Situationen i dess helhet är dock mera komplex än tidigare. Allteftersom konkurrensen får fäste, framför allt i storstäder och andra områden som kan tillgodoses på ett relativt billigt sätt, kan nya aktörer komma att inrikta sig på kunderna i dessa områden och erbjuda lägre priser än den operatör som har monopolställning. Att strikt behålla enhetliga nationella priser skulle, i) om priserna bibehålls på nuvarande nivåer, medföra en risk att operatören i monopolställning förlorar en stor marknadsandel i storstäderna och lågkostnadsregionema och, ii) om priserna sänktes över hela landet för att bemöta de lägre priser som i vissa områden, förorsaka en höjning av den konkurrenterna erbjuder finansiering som skulle krävas från andra marknadsaktörer för att kompensera de eventuellt lägre intäkterna i högkostnadsområden utifrån vilka de samhälis omfattande tjänsterna måste finansieras25. Konkurrenspressen kommer troligen med tiden att stimulera till en gradvis förskjutning från strikt geografisk fördelning till mycket flexiblare taxesystem. Detta kommer sannolikt att innebära att det erbjuds olika taxor för samma tjänster i olika områden av medlemsstaterna. Ökad flexibilitet måste vara beroende av att det i regelverket i) ingår lämpliga 11 åtgärder för att garantera överkomligheten (t. ex. de som beskrivs ovan), ii) för att uppnå säkerställs att andra prishöjningar än för kostnadsorientering och områden i landsbygdsområden inte används för att kompensera operatörernas förlorade intäkter till följd av sänkta priser någon annanstans, och iii) säkerställs att eventuella skillnader i prissättningen mellan högkostnadsområden och till överkomliga priser. inte äventyrar samhälisomfattande justeringar avlägsna lågkostnadsområden användare tjänster Hur kan de samhälisomfattande tjänsterna förbättras i de mindre gynnade och glesbefolkade regionerna och områdena i gemenskapen? Även om det gällande regelverket (i synnerhet förpliktelserna i fråga om telefoni tjänster, samtrafik och en basutbud av förhyrda förbindelser) har utformats för att garantera samhälisomfattande tjänster i hela gemenskapen är kommissionen och medlemsstaterna fortfarande medvetna om den särskilda pressen i mindre gynnade och glesbefolkade regioner26. om de samhälisomfattande Frågorna räckvidd och överkomlighet och om teletjänster i allmänhet är av avgörande betydelse för de mindre gynnade regionerna i gemenskapen. Detta avspeglar den traditionellt lägre nivån på utveckling, efterfrågan och inkomster i sådana regioner och de ibland högre kostnaderna för att installera, utföra och upprätthålla tjänsterna på grund av läget eller klimatet. tjänsternas Dessa faktorer, som framhållits av flera operatörer, tillsynsmyndigheter och användarorganisationer, blir av ännu större betydelse för informationssamhället. Kommissionen kommer även i fortsättningen att arbeta för att säkerställa att kombinationen av liberalisering och ny teknik inte vidgar utan snarare minskar de regionala skillnaderna inom Europeiska gemenskapen. ramen inom Med hänsyn till att den fullständiga liberaliseringen ännu inte nått många av gemenskapens mindre gynnade regioner är det svårt att bedöma dess verkliga inverkan och de eventuella positiva följderna i form av bättre servicekvalitet, urval och priser liksom ökade privata fortsätter kostnaderna i avlägsna områden och landsbygdsområden att sjunka till följd av ny teknik (t. ex. mobila eller trådlösa lösningar) och de kan sjunka ännu mer om telefontjänsterna kan erbjudas tillsammans med andra nya tjänster (inklusive audiovisuella tjänster och informationstjänster). investeringar. Dessutom tillhandahålla tjänsterna för att Erfarenheterna på liberaliserade marknader, som Förenade kungariket, Finland och Sverige, och den snabba tillväxten av digital mobilkommunikation i en duo- från de mera polmiljö är dock uppmuntrande även om erfarenheterna utvecklade länderna i gemenskapen, med jämförelsevis högre levnadsstandard, måste föras vidare till andra regioner i gemenskapen med viss försiktighet, särskilt med tanke på de jämförelsevis högre nuvarande kostnaderna för att tillhandahålla samhälisomfattande tjänster i mindre gynnade regioner27. Å andra sidan råder det stor oro över de ändrade prisernas mera uttalade inverkan både på privata användare och företag i dessa regioner och hur snabbt de kommer att gynnas av konkurrensen i jämförelse med de utvecklade regionerna inom EG. Dessutom kan liberaliseringen, genom att den stimulerar privata investeringar, gynna investeringar i tjänster och infrastruktur i områden med hög efterfrågan och jämförelsevis låga kostnader. 12 Kommissionen måste vara vaksam på att den takt med vilken de olika territorierna i gemenskapen utrustar sig med den infrastruktur, de tjänster och den kompetens som behövs för det framväxande informationssamhället kan bidra till att upprätthålla en "tidsklyfta" och att ytterligare öka de sociala och ekonomiska skillnaderna. Hänsyn måste självklart tas till dessa frågor inom gemenskapens sammanhållningspolitik. I förhållande till det tvåfaldiga intresset att uppmuntra nätinvesteringar och tillhandahållande av tjänster i varje medlemsstat och att undvika en betydande tidsklyfta vid utvecklingen i de olika medlemsstaterna måste utvecklingen och utvidgningen av de befintliga näten även i fortsättningen prioriteras på nationell nivå och gemenskapsnivå. Förutom de ramar som ges genom de samhälisomfattande tjänsterna kommer gemenskapens strukturfonder, liksom andra initiativ på gemenskapsnivå och nationell nivå, även i fortsättningen att utgöra ett komplement till privat för uppgradering och utveckling av teleinfrastruktur i mindre finansiering gynnade regioner i gemenskapen, såsom redan skett med framgång i många delar av Irland. Genomförandet av programmen för digitalisering av näten, särskilt i Grekland, Portugal, Spanien och Syditalien, bör ges särskilt hög prioritet. Hänsyn tas också till behovet av relevanta utbildningsinitiativ och pilotprojekt i syfte att stimulera medvetenhet och efterfrågan. Av alla dessa anledningar är det särskilt nödvändigt att noga övervaka utvecklingen i dessa regioner så att lämpliga åtgärder kan vidtas för att stärka den ekonomiska och sociala sammanhållningen. Närmare synpunkter på denna övervakning, i synnerhet med tanke på prisutvecklingen och insamling av upp gifter som gör det möjligt att jämföra tjänsternas relativa överkomlighet, ges nedan. Mot bakgrund av sådan övervakning kommer kommissionen med jämna mellanrum att bestämma om definitionen av och räckvidden för de samhälis omfattande revideras eller om nya eller befintliga mekanismer (t. ex. regionalutvecklingspolitik) måste tillämpas med hänsyn till de särskilda följderna av liberalisering i dessa regioner. tjänsterna behöver Får handikappade och användare med särskilda behov tillräcklig service? Vissa kundgrupper har särskilda behov som dagens samhälisomfattande telefonitjänster inte alltid tillgodoser eller inte tillgodoser till överkomligt pris. Detta är en angelägenhet som framhållits av Europaparlamentet. Genom tele kommunikation erbjuds sådana användare en förbindelse med omvärlden och genom principerna för samhälisomfattande tjänster bör sådana användare garanteras en servicenivå som motsvarar den nivå som erbjuds användare utan sådana handikapp med hänsyn till nätets utveckling och efterfrågan på marknaden. I de exempel som anfördes vid samrådet ingick både tjänster i bostaden (t. ex. bild- eller texttelefon för döva) och på offentliga platser. Vid behov kan också speciella tjänster ingå (t. ex. förmedlingstjänster som ger texttelefonanvändare möjlighet att kommunicera med användare utan text telefon) eller specialanpassad utrustning. livsviktig En annan faktor då tjänsterna i deras nuvarande utsträckning utvidgas till att omfatta speciella användare kan vara ett utbud av specialtjänster och nya tjänster (t. ex. röstbrevlådor i det publika nätet) till användare som är svåra att nå 13 eftersom de inte har egen telefon. De som skulle gynnas av en sådan tjänst, som finns på försök i ett antal medlemsstater, är bostadslösa personer, och genom detta skulle telekommunikationens betydelse i kampen mot social utslagning få sitt erkännande. Att ge särskilt ekonomiskt stöd för att göra sådana tjänster överkomliga för särskilda användargrupper skulle finansierings fråga om mekanismer tjänster utan snarare en nationell socialpolitisk fråga. för samhälisomfattande inte vara en Övervakas och upprätthålls kvalitetsnivåerna i medlemsstaterna och vilken roll kommer Europeiska gemenskapen att spela då det gäller att fastställa dessa nivåer? Redan i telefonidirektivet krävs det att medlemsstaterna inför kvalitetsparametrar för en rad olika saker, t. ex. hur lång tid det tar att få telefon, hur lång tid det tar att koppla upp ett samtal och hur stor andel av telefonautomaterna som fungerar. Detta bygger helt enkelt på gällande praxis i flertalet medlemsstater. Uppgifter om den genomförandegrad som krävs av operatörerna för att uppfylla dessa mål måste offentliggöras. Även om detta ger ökad insyn kommer det endast att få full effekt om det stöds genom att medlemsstaternas tillsynsmyndigheter för telekommunikation aktivt övervakar och, i lämpliga fall, upprätthåller sådana nivåer (med lämpliga sanktioner, även eventuell indragning av licensen, om dessa servicemål lättfattliga konsekvent inte uppfylls). Därutöver bör det finnas klara och förfaranden för att användarna skall kunna anföra klagomål mot operatören. Om man ser utöver de gällande ramarna är det viktigt att de olika kvalitetsnivåerna och de olikartade mål som fastställs på nationell nivå inte skapar hinder inre marknaden och snedvrider konkurrensen inom gemenskapen. Det är också viktigt att medlemsstaterna, då de fastställer tjänsternas nivå, upprätthåller konsumentskydd på hög nivå. för utvecklingen av den Inom ramen för detta och om inte annat följer av subsidiaritetsprincipen bör minimimål för tjänsternas kvalitet definieras på gemenskapsnivå som en referens för fastställande av utförliga nationella mål (med hänsyn till den särskilda situationen i varje medlemsstat). Hur skall användarna kunna jämföra servicenivåer, priser och även överkomlighet i de olika medlemsstaterna på ett effektivare sätt och hur skall de få större inflytande i fråga om att fastställa kvalitetsnivåer och nivån för överkomlighet? Trots generella förbättringar är det tydligt att kvalitetsnivån i de olika medlems staterna fortfarande är mycket olika liksom förekomsten och tillämpningen av sanktioner om operatörerna inte uppfyller målen. Detta förvärras genom de svårigheter en del nationella tillsynsmyndigheter har att få uppgifter om de grundläggande parametrarna för samhälisomfattande tjänster, t. ex. antalet privatbostäder med telefon, och genom bristen på jämförbarhet hos vissa uppgifter i de olika medlemsstaterna. Förpliktelserna i telefonidirektivet bör vara till hjälp genom att det genom dessa införs förpliktelser att fastställa och offentliggöra parametrar för tjänsternas kvalitet på nationell nivå. Användarna begär dock mer än detta och den varierande servicenivån i medlemsstaterna påverkar tillhandahållandet av all- 14 europeiska nät och tjänster. I allmänhet bör konsumenternas engagemang, både på nationell och europeisk nivå, i fråga om att fastställa kvalitetsmål och generellt i beslut om de samhälis omfattande tjänsternas framtida utveckling stärkas. ÖVERVAKNING ÄV TELETJÄNSTERNAS PRISUTVECKLING OCH RELATIVA ÖVERKOMLIGHET I EUROPEISKA GEMENSKAPEN OCH ANPASSNING AV RAMARNA FÖR TELEKOMMUNIKATION l EUROPA PA KORT SIKT SOM SVAR PA OVANSTÅENDE FRÅGOR I ÖVERVAKNING AV TJÄNSTERNAS PRISUTVECKLING OCH RELATIVA ÖVERKOMLIGHET I linje med det övergripande förslaget att senast den 1 januari 1998 ompröva de samhälisomfattande i gemenskapen har kommissionen, i nära samarbete med medlemsstaterna och på grundval av pågående arbete på nationell nivå, för avsikt att räckvidd, nivå, kvalitet och överkomlighet tjänsternas V definiera ett "knippe tjänster" för att ge tillgång till jämförbara uppgifter om inom gemenskapen och mellan olika tjänsternas relativa överkomlighet regioner inom medlemsstaterna, V identifiera strukturen på utgifterna i gemenskapen (dvs. hur stor andel (både på nationell och regional nivå) av de genomsnittliga privata som gäller abonnemang, lokalsamtal och fjärr- och utlandssamtal samtal till tilläggstjänster (betalsamtal)) och för samhälisomfattande företagsräkningarna räkningarna och tjänster V fastställa var kostnaderna för samhälisomfattande tjänster är störst (dvs. i till särskilda tätorts- eller landsbygdsområden, vid målinriktade subventioner kundgrupper eller högkostnadsområden) inom medlemsstaterna. 15 De insamlade uppgifterna kommer att göra det möjligt för kommissionen och medlemsstaterna att inrikta stödet på ett bättre sätt och identifiera de bästa metoderna. II KORTSIKTIG ANPASSNING AV RAMARNA FÖR TELEKOMMUNIKATION I EUROPA Kommissionen har för avsikt att behandla följande frågor, särskilt genom en ändring av telefonidirektivet28. Genom dessa åtgärder kommer V definitionen av samhälisomfattande tjänster att vidareutvecklas så att den uttrycker en tydlig förpliktelse för medlemsstaterna att se till att tjänsterna är överkomliga och att handikappade användare erbjuds en likvärdig servicenivå till överkomligt pris29, att användarna får bättre uppgifter om och kontroll över sina utgifter30 och att användarna får tillgång till och kan använda interaktiva tjänster (t. ex. tele- banktjänster och automatiska växlar)31, V medlemsstaterna att vara tvungna att avskaffa de restriktioner som för närvarande begränsar utbudet av målinriktade eller flexibla taxor och att se till att de vidtar de lämpliga åtgärder (t. ex. målinriktade taxor och pristak) som krävs för att tjänsterna även i fortsättningen skall vara överkomliga för alla användare liksom för speciellt sårbara grupper som äldre, handikappade, personer som inte ringer så ofta och låginkomsttagare. Dessa åtgärder är särskilt viktiga inför upptakten till full ständig liberalisering. V Med hänsyn till förpliktelsen att gradvis anpassa taxorna efter kostnaderna måste medlemsstaterna se till inte höjs som i avlägsna områden och landsbygdsområden - att priserna kompensation för förlorade intäkter på grund av sänkta priser någon annanstans, och - att prisskillnader mellan högkostnadsområden och lågkostnadsområden inte äventyrar samhälisomfattande tjänster till överkomliga priser. V Genom dessa åtgärder kommer det också att säkerställas att mera uppgifter insamlas om tjänstemas räckvidd, nivå, överkomlighet och kvalitet inom EG32. Detta är väsentligt för att de samhälisomfattande tjänsterna skall kunna hållas under verklig uppsikt och lämpliga kvalitetsmål skall kunna fastställas inom de gällande gemenskapsramarna. V Det kommer också att fastställas minimimål för kvalitet på europeisk nivå till grund för att fastställa utförliga nationella mål (med hänsyn till den särskilda situationen i varje land). Vidare kommer kommissionen att V uppmuntra medlemsstaterna och gemenskapen att vidta åtgärder som ger alla användare bättre tillgång till datanät, t. ex. Internet33, (dvs. till snabbare nätaccess), 16 tjänsternas kvalitet, nivå och räckvidd V senast den 1 januari 1998, och därefter med jämna mellanrum, avge rapport om de samhälisomfattande i Europeiska gemenskapen. I denna övervakningsrapport kommer särskilt utvecklingen i fråga om privata användare och i de mindre gynnade regionerna att beaktas liksom de framsteg som gjorts i fråga om taxeutjämning. (Andra frågor som skall behandlas i den rapporten anges i avsnitt IV). Som nämnts tidigare kommer rapporten, mot bakgrund av rådande omständigheter, att ta upp behovet av anpassning av de samhälisomfattande tjänsternas räckvidd på europeisk nivå med hänsyn till behovet av förutsägbarhet för investeringsbeslut, om om V att främja ett större engagemang från konsumenternas företrädare vid beslut om den nuvarande och framtida räckvidden för samhälisomfattande tjänster (särskilt i fråga om att fastställa och övervaka tjänsternas kvalitet och överkomlighet). Detta kommer att vara beroende av att det finns tillräckliga uppgifter om de samhälis omfattande tjänsternas räckvidd, kvalitetsnivå och överkomlighet i EG för att garantera större insyn och verkligt engagemang från de privata användarna. En eventuell övervakningskommitté på europeisk nivå kommer att övervägas som företrädare för konsumenternas intresse. En tidsplan för dessa åtgärder ges i bilaga 1. IV UTVECKLINGEN AV SAMHALLSOMFATTANDE TJÄNSTER FÖR TELE KOMMUNIKATION OCH TILLGÄNGEN TILL AVANCERADE TJÄNSTER INOM RAMEN FÖR INFORMATIONSSAMHÄLLET Samhälisomfattande tjänster får anses vara en viktig faktor i det globala informationssamhället. Detta bekräftades vid det särskilda G7-mötet om informationssamhället i Bryssel i februari 1995. De deltagande ministrarna fastställde att en av de åtta centrala principerna för förverkligandet av deras gemensamma vision om informationssamhället var "att säkerställa allmänt tillhandahållande och tillgång till tjänster". Genom regelverket stödjer gemenskapen tillhandahållandet och utvecklingen av samhälisomfattande tjänster samtidigt som den sträcker sig längre än till den nuvarande principen för samhälisomfattande tjänster för att genom en mängd olika alternativ aktivt främja användningen av avancerade teletjänster på sådana områden som utbildning och hälso- och sjukvård inom ramen för informations samhället (t. ex. genom pilot- och stimulansprojekt, genom att bygga upp medvetenheten och genom att utveckla partnerskap mellan offentlig och privat verksamhet). Den nyligen genomförda telereformen i Förenta staterna sträcker sig också längre än till den nuvarande principen för samhälisomfattande tjänster för telekommunikation. I deras lagstiftning ingår det till exempel att främja utbredd tillgång till kvalitetstjänster till rimliga taxor och att se till att landsbygds- och högkostnadsområden får tillgång till tele- och informationstjänster till priser som i rimlig grad kan jämföras med de priser som erbjuds i tätortsområden^4. USA:s telelagstiftning försöker dock, utöver denna grundläggande definition av samhälisomfattande tjänster, att inom ramen för ett regelverk ta itu med samma prioriteringar som nu står på gemenskapens dagordning. I den amerikanska lagstiftningen utpekas tillgången till avancerade teletjänster för skolor, hälso- och sjukvård och bibliotek som en av principerna för "främjande av de samhälis omfattande tjänsterna" i framtiden. I motsats till gemenskapens synsätt förefaller 17 Förenta staterna att kombinera en politik för samhälisomfattande teletjänster med mål knutna till utbildnings-, hälso- och sjukvårds- och informationspolitik på nationell nivå. I gemenskapen är regleringen av samhälisomfattande teletjänster grundligt tillämpningen av subsidiaritetsprincipen. Detta har begränsade genom begränsat åtgärderna på gemenskapsnivå till det som är nödvändigt för den inre marknaden för teletjänster och för att upprätthålla en hög konsumentskyddsnivå. I alla händelser är utvecklingen av definitionen för samhälisomfattande tjänster endast en av flera faktorer som påverkar spridningen av avancerade teletjänster i gemenskapen. Kriterier för utveckling av samhälisomfattande teletjänster i informations samhället Att fastställa grunden för den framtida utvecklingen av samhälisomfattande tjänster ger upphov till en rad principiella frågor. Bör de samhälisomfattande teletjänsterna även i fortsättningen endast subventioneras av företag inom området eller bör andra finansieringsmetoder (t. ex. ökad direktfinansiering från staten/stimulans av partnerskap mellan offentliga och privata verksamheter) övervägas? Bör de ramar som införs på gemenskapsnivå bara bemöta risken att marknadskrafterna på egen hand inte kommer att ge tillräcklig garanti för tjänster som är överkomliga för alla medborgare eller bör de också uppnå något mera, t. ex. att styra och utveckla marknadernas eller teknikens framväxt? Det finns inte något enkelt svar i detta skede. I verkligheten kommer utmaningarna från informationssamhället att mötas både genom en princip för samhälis omfattande tjänster som utvecklas och genom en rad andra initiativ från den offentliga och den privata sektorn för att stimulera efterfrågan på och utbudet av informationssamhällets tjänster. Efterfrågan och den tekniska utvecklingen måste vara de mest avgörande faktorerna för de samhälisomfattande tjänsternas framtida utveckling35. I en utvidgning kommer det därför sannolikt att ingå en marknadsbaserad analys av efterfrågan på och utbredd tillgång till en given tjänst i kombination med en politisk bedömning av dess sociala och ekonomiska önskvärdhet. Inte förrän dessa båda kriterier uppfyllts skulle det vara motiverat att införa en rättslig förpliktelse att garantera att tjänsterna är tillgängliga för alla till överkomligt pris. Detta meddelande är inte något försök att i detta skede identifiera teletjänster som i framtiden skulle kunna införlivas i de samhälisomfattande tjänsterna utan snarare en antydan om de allmänna områden där arbete redan pågår som förberedelse för informationssamhället. Samtidigt krävs det redan i de gällande ramarna att medlemsstaterna fastställer mål för att på gemenskapsnivå införa vissa avancerade telefontjänster36 (som för närvarande inte ingår i de samhälis omfattande tjänsterna) och detta kommer även i fortsättningen att vara en viktig del av gemenskapens synsätt. Som nämn;; i avsnitt II kommer kommissionen senast den 1 januari 1998 att utföra en omfattande granskning av de samhälisomfattande tjänsternas räck vidd, kvalitetsnivå och överkomlighet i Europeiska gemenskapen och mot bak grund av de rådande omständigheterna överväga behovet att anpassa räck vidden för samhälisomfattande tjänster på europeisk nivå med hänsyn till ovanstående kriterier. 18 Exempel på frågor knutna till den framtida utvecklingen av förpliktelserna om samhälisomfattande tjänster som skall behandlas i den första övervakningsrapporten Förutom en bedömning av frågor knutna till kvalitetsnivån på den nuvarande förpliktelsen om samhälisomfattande tjänster kommer en undersökning av följande att ingå i rapporten: i) tekniska parametrar på tjänsternas nivå (och huruvida deras tillhandahållande var förknippat med kostnadsbördor), ii) tecken på särskilda sociala eller ekonomiska behov, iii) hur priserna och den relativa överkomligheten för tjänsterna utvecklas och iv) utvecklingen i övriga delar av världen. I fråga om de två första punkterna kommer rapporten bl. a. att behandla tekniska parametrar som för varje medlemsstat skulle omfatta : - genomslagskraften för persondatorer i privata hushåll och hushåll med tillgång till direktanslutna tjänster, - nätens digitaliseringsnivå, - genomslagskraften för ISDN vid företag och på privat och kommunal nivå, - genomslagskraften för distansarbete, - andel skolor, sjukhus och bibliotek med tillgång till direktanslutna informationstjänster, frågor om särskilda sociala eller ekonomiska behov skulle omfatta : - frågor knutna till utbildnings-och hälso-och sjukvårdsinrättningar, - frågor knutna till mindre gynnade och glesbefolkade regioner, - särskilda sociala behov för vissa användargrupper (t. ex. handikappade) Informationssamhällets främjande Förutom att gemensamma offentliga och privata initiativ bidrar till att upprätt hålla och utveckla samhälisomfattande tjänster kommer de att vara av stor betydelse då det gäller att främja tillgången på nya teletjänster i informations samhället. Inom ramen för informationssamhället bör nya interaktiva tjänster vara tillgängliga för alla invånare i gemenskapen, så att fördelarna med ny teknik och nya tjänster kan utnyttjas på sådana områden som utbildning och hälso- och sjukvård och tillgång till offentliga uppgifter. Detta bör i sin tur vara till fördel i samhället. Tele kommunikationens viktigaste uppgift är att fungera som en motorväg via vilken många av dessa nya tjänster kan erbjudas och konkurrenskraften för den generella ekonomiska effektiviteten 19 stimulerar till de prissänkningar och den förnyelse som står i centrum för don pågående utvecklingen. Även om de samhälisomfattande teletjänsterna inte kan skiljas från denna mera vidsträckta politiska vision om informationssamhället rådde det vid det offentliga samrådet bred enighet om att vare sig tillgången till sådana tjänster eller tjänsterna i sig i detta skede bör ingå i den nuvarande principen för samhälisomfattande tjänster. Trots det har kommissionen framhållit betydelsen av utbildning i informations samhället, i synnerhet då det gäller att se till att arbetsstyrkan har tillräcklig kompetens för informationsåldern i syfte att främja sysselsättningsmöjligheter och generell konkurrenskraft. Kommissionen har därför bundit sig att främja tillgången till och användningen av kommunikations- och informationstjänster på utbildningsområdet. Tillgången till avancerade teletjänster liksom bättre servicekvalitet, priser och näthastigheter kommer troligen av följa på en helt liberaliserad miljö. På samma gång bör det övervägas i vilken utsträckning denna utveckling kan främjas ytterligare genom reglering eller andra åtgärder. En särskild fråga kan vara om skolor, högskolor och universitet bör erbjudas nätaccess med hög hastighet eller befintliga eller avancerade teletjänster till lägre priser. Genom detta uppstår det i sin tur frågor om förhållandet mellan samhälisomfattande teletjänster och mera omfattande politiska mål på utbildningsområdet och om hur sådana reducerade taxor kan finansieras om de utgör en ekonomisk börda för den operatör som levererar dem. (Bör de till exempel finansieras direkt av staten som en del av utbildningsbudgeten, genom den mekanism som inrättats för finansiering av samhälisomfattande teletjänster eller genom någon annan mekanism?) Sådana frågor kommer att behandlas ytterligare i det förestående med delandet om medborgaren och informationssamhället och också mera allmänt mot bakgrund av den omfattande granskningen av de samhälisomfattande teletjänsterna under 1998. informationstjänster uppkommer dock Nya och avancerade huvudsakligen efterfrågan. Kommissionens, de offentliga myndigheternas och andra offentliga institutioners roll är, å ena sidan, att fungera som katalysator, å andra sidan att garantera ett rättsligt klimat som gynnar nyskapande. tele- och svar på marknadskrafter som och Åtgärder till följd av den senaste tidens lagstiftning i Förenta staterna har framhållits ovan. I Europa pågår en rad olika initiativ i syfte att stimulera partnerskap mellan offentlig och privat verksamhet och stärka medvetenhet och efterfrågan. Detta tar hänsyn till de prioriteringar som fastställts i meddelandet "I riktning mot informationssamhället", KOM(95) 2 4 43 7. I det meddelandet betonades det att gemenskapens roll var inriktad på i) att stimulera projekt (genom att ge information och öka medvetenheten om initiativ i informationssamhället; genom att förmedla partnerskap mellan aktörer inom olika sektorer och mellan organisationer i den offentliga och den privata sektorn och genom att ge råd om tillgänglig finansiering) och ii) att ge ekonomiskt stöd från gemenskapen för vissa projekt som antingen sörjer för relevant infrastruktur och utvecklingen av medvetenhet, kompetens och tjänster (genom finansiering via ramprogrammet för transeuropeiska nät, Europeiska gemenskapens sammanhållningsfonder, struktur- och 20 för utbildning, investeringsbanken och Europeiska investeringsfonden, och genom gemen t. ex. SOCRATES- och LEONARDO- skapsprogram programmen) eller som stimulerar nödvändig forskning- och utvecklings verksamhet som leder till nya begrepp, prototyper eller tjänster som är nyckeln till informationssamhällets framgångar (genom ramprogrammet för avancerad synnerhet i FTD kommunikationsteknik (ACTS). programmet genom och för Allmän tillgång till informationssamhällets tjänster Genom dessa åtgärder stödjer kommissionen en utvidgad "allmän tillgång" till informationssamhället. I denna ingår anslutning av skolor, högskolor, sjukhus, offentliga byråer, bibliotek and andra offentliga anslutningspunkter till informationssamhället38. I ovanstående meddelande om informationssamhället och medborgaren kommer kommissionen att undersöka olika sätt för bättre samordning av pågående initiativ på nationell nivå för att höja effekterna på vardagslivet. att övervaka Allmän och "kommunal" tillgång kan vara av särskild betydelse i mindre gynnade regioner, där det finns en risk för att tillgången till avancerade teletjänster fördröjs om endast marknadskrafterna får råda. Kommissionen kommer för övervakningsrapporten inför 1998, eftersom allmän tillgång inom en rimlig tidsrymd kan vara ett sätt att bemästra svårigheterna att ge tillgång till många avancerade tjänster och informationskällor för enskilda personer och för icke- vinstgivande sektorer och frivilliga organisationer. Detta är grupper som annars skulle kunna uteslutas på grund av de dyra investeringar i terminaler, datorer och nätanslutningar som krävs till en början. utvecklingen ramen noga, inom Kommissionen kommer att hålla de faktiska framsteg som görs att utvidga den allmänna tillgången under uppsikt, både i de mindre gynnade regionerna och i gemenskapen i dess helhet, för att med jämna mellanrum kunna bedöma behovet av ytterligare åtgärder eller av att omformulera principen för samhälisomfattande tjänster på europeisk nivå. Frågor som bör övervägas ytterligare Det finns en rad faktorer som måste tas med i beräkningen i det framväxande regelverket för informationssamhället. - Låga användartaxor för nätet är väsentliga för ett brett utnyttjande av direktansluten information och direktanslutna tjänster. - Många av tjänsterna i informationssamhället kommer att tillhandahållas utan tillsynsmyndigheternas inblandning. - Åtgärder kan komma att behövas för att garantera offentliga institutioner tillgång till dessa nya tjänster. - Initiativ, i synnerhet sådana som stimulerar partnerskap mellan offentlig och privat verksamhet, bör även i fortsättningen främja tillgången till och spridningen av de nya tjänsterna i informationssamhället, särskilt när det gäller deras utveckling och vidare spridning bland privata användare. - "Allmän tillgång" bör inte bara vara en fråga om att främja fysiska anslutningar utan också omfatta lämplig utbildning, stöd och investering i 21 utrustning. En del av dessa faktorer, t. ex. behovet av lägre taxor, är nära knutna till de gällande ramarna för samhälisomfattande tjänster. Andra sträcker sig långt utöver till utbildnings-, hälso- och sjukvårds- och utbildningspolitik. telekommunikation, De samhälisomfattande tjänsternas integrering i den vidare utvecklingen av informationssamhället är något som måste övervägas ytterligare. Denna process kommer att bistås av den i detta meddelande anmälda granskningen under år 1998 av de samhälisomfattande tjänsternas räckvidd och kvalitets nivå i gemenskapen. I detta avseende håller en resolution från rådet om användningen av multimediateknik och tjänster för utbildningsändamål på att granskas. I definitionen av den framtida politiken för samhälisomfattande tjänster kommer hänsyn också att tas till resultatet av pågående och framtida debatter, särskilt i fråga om vitboken om undervisning, I riktning mot ett studerande samhälle "Allmän tillgång" är inte bara en fråga om att främja fysiska anslutningar] samband med europaåret för livslångt lärande år 1996 och den förestående grönboken om Sociala aspekter på informations samhället. V SLUTSATSER I detta meddelande har de samhälisomfattande tjänsterna identifierats som nyckel faktorer i informationssamhället, men de är bara en av flera faktorer som gör det möjligt i den nya och spännande informationsåldern. För att snabba på och stödja omvandlingsprocessen kan tre kombinationer med slutsatser dras: för Europas medborgare att träda in 1 De nuvarande principerna för samhälisomfattande tjänster utgör en fast grund för de pågående lagreformerna på nationell nivå för att uppnå fullständig liberalisering av telesektom i Europa. - Den nuvarande principen innebär förpliktelsen att ge tillgång till det publika telefonnätet och att tillhandahålla telefontjänster till ett överkomligt pris till alla användare som rimligen kan begära detta. Vad som närmare ingår i de tjänsterna definieras i telefonidirektivet och är tillräckligt för att utforma nationella system för samhälisomfattande tjänster enligt konkurrensdirektivet. för samhälisomfattande tjänster - Ramar för kostnadsberäkning och finansiering av samhälisomfattande tjänster finns i samtrafikdirektivet och konkurrensdirektivet. Gemensamma principer föreslås för att bestämma hur mycket förpliktelserna om samhälisomfattande tjänster kostar. Dessa kostnader kan delas med andra marknadsaktörer antingen i) genom en fond för samhälisomfattande tjänster på nationell nivå eller ii) genom direkt betalning till dem som tillhandahåller samhälisomfattande tjänster. Riktlinjer för bedömning av nationella metoder för kostnadsberäkning och finansiering håller på att utarbetas. - Om medlemsstaterna inför ytterligare telerelaterade förpliktelser som inte ryms inom de samhälisomfattande tjänsterna får ytterligare ekonomiska bördor i samband med att sådana förpliktelser uppfylls inte finansieras genom den mekanism som fastställts för finansiering av samhälisomfattande tjänster. 22 2. Samhälisomfattande tjänster i gemenskapen kan och bör stärkas på kort sikt: - överkomlighet utgör kärnpunkten för ramarna för samhälisomfattande teletjänster. Kravet på överkomlighet måste göras tydligare. Samtidigt bör medlemsstaterna se till att de lämpliga åtgärder vidtas (t. ex. målinriktade taxor och pristak) som krävs för att tjänsterna även i fortsättningen skall vara överkomliga för alla användare, särskilt vid upptakten till fullständig I den övervakningsrapport som skall komma före den 1 januari 1998 skall det också ingå en bedömning av utvecklingen av prissättningen och den relativa överkomligheten för teletjänster inom gemenskapen. liberalisering. - För användare i landsbygdsområden eller avlägsna områden får andra prishöjningar än justeringar för att uppnå kostnadsorientering inte användas för att kompensera intäktsförluster till följd av sänkta priser någon annanstans. Vidare får inte eventuella skillnader i prissättningen mellan högkostnadsområden och lågkostnadsområden äventyra samhälisomfattande tjänster till överkomliga priser. - Genom definitionen av samhälisomfattande tjänster kommer en likvärdig servicenivå till överkomligt pris att erbjudas handikappade användare och medlemsstaterna uppmuntras att se till att medborgarna får bättre tillgång till datanät och direktanslutna tjänster (\ form av snabbare nätaccess). - Kommissionen kommer att lägga större vikt vid tjänsternas kvalitet och graden av överkomlighet både på europeisk och nationell nivå (och även på övervakning, upprätthållande och skadestånd om målen inte uppfylls) och på att ge kundens uppfattning större betydelse, särskilt då det gäller att fastställa nivåer, graden av överkomlighet och den framtida räckvidden för de samhälisomfattande tjänsterna. - Kommissionen kommer att stödja åtgärder för att påskynda digitaliseringen av näten i de mindre gynnade regionerna. Utvecklingen kommer införandet av konkurrens kommer att övervakas noga för att säkerställa att medborgarna i sådana regioner till godo och kommissionen kommer även i fortsättningen att sträva efter att se till att liberaliseringen i kombination med ny teknik inte vidgar utan minskar de regionala skillnader som finns inom Europeiska gemenskapen. Principerna om samhälisomfattande tjänster är ett växande och 3. dynamiskt begrepp som kommer att få stor betydelse för att möta informations samhällets utmaningar. Kommissionen kommer senast den 1 januari 1998 att avlägga rapport om de samhälisomfattande räckvidd, kvalitetsnivå och i gemenskapen och mot bakgrund av rådande omständigheter överkomlighet överväga behovet av att anpassa räckvidden för de samhälisomfattande tjänsterna på europeisk nivå med tanke på behovet av förutsägbarhet för investeringsbeslut. tjänsternas - I en utvidgning av nuvarande principerna för samhälisomfattande tjänster måste det ingå en marknadsbaserad analys av efterfrågan och tillgången på tjänsterna i kombination med en politisk bedömning av deras sociala och ekonomiska önskvärdhet. - En kombination av offentliga och privata initiativ kommer att spela en i tillgången på nya fråga om att teletjänster främja roll i viktig 23 informationssamhället, särskilt i de mindre gynnade regionerna i gemenskapen. - A llmän tillgång är viktigt för att ge alla medborgare tillgång till informationssamhället. De framsteg som görs i fråga om att utvidga en sådan tillgång kommer att hållas under uppsikt för att med jämna mellanrum behovet av ytterligare åtgärder eller en omformulering av principen för samhälisomfattande tjänster skall kunna bedömas. - Informationssamhället väcker frågor långt utöver de samhälisomfattande teletjänsterna. 1 en övergripande gemenskapspolitik för informationssamhället måste utbildnings-, hälso- och sjukvårds- och socialpolitiska aspekter införlivas. 1 2 3 4 5 ® 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 Se kommissionens direktiv [. /. /EG] om ändring av kommissionens direktiv 90/388/EEG om fri konkurrens på marknaderna för teletjänster ("Konkurrensdirektivet"). Direktiv 95/62/EG om tillhandahållandet av öppna nät (ONP) för taitelefoni ("Telefonidirektivet"), EGT nr L 321, 30. 12. 95 Kommissionens meddelande om samrådet om utvärderingen av situationen kommunikationssektorn, KOM(93) 159 inom tele Rådets resolution 94/C 48 av den 8 februari 1994 om principerna för samhälisomfattande tjänster inom telekommunikationssektorn, EGT nr C 48, 16. 2. 1994 och rådets resolution 95/C 258 av den 18 september 1995 om införandet av det framtida regelverket för telekommunikation, EGT nr C 258, 3. 10. 95 Europaparlamentets resolution av den 19 maj 1995 om grönboken om liberalisering av infrastruktur för telekommunikation och kabel-TV-nät Del II A4 0111/95, EGT nr C 151, 19. 6. 95 Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 13 september 1995 om grönboken om liberalisering av infrastruktur för telekommunikation och kabel-TV-nät Del II, EGT nr C 301, 13. 11. 95 Regionkommitténs yttrande om kommissionens meddelande om Europas väg till informations samhället. Handlingsplan (KOM(94) 347 slutlig). CdR 21/95 ESP/ET/AG/ym och CdR 21/95 bilaga D/BAN/JKB/NF/as. Medlemsstaterna har besvarat ett detaljerat frågeformulär om kvalitetsnivåerna på teletjänster inom deras territorier. Resultaten av frågeformuläret till medlemsstaterna ges i bilaga 2. Mer än 100 organisationer deltog i ett offentligt remissmöte i Bryssel i oktober 1995 och mer än 60 skriftliga kommentarer lämnades som reaktion på en temaskrift som sänts till över 400 organisationer. En deltagarlista och en sammanfattning av de viktigaste frågorna ges i bilagorna 3 och 4. En närmare redogörelse för de aktuella servicenivåerna i medlemsstaterna ges i bilaga 2. Romfördraget, artikel 129a Se förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om samtrafik inom telekommunikation för att säkerställa samhälisomfattande tjänster och driftskompatibillitet genom tillhandahållande av öppna nät (ONP), KOM(95) 379, 19. 7. 95 ("samtrafikdirektivet") och konkurrensdirektivet. I dessa anges särskilt de principer som skall användas vid beräkningen av kostnaden för att tillhandahålla samhälisomfattande tjänster och de system (antingen en fond för samhälisomfattande tjänster eller ett system med tilläggsavgifter) som kan användas för att fördela kostnaderna i fråga. I samtrafikdirektivet ges en teknisk beskrivning av den typ av anslutning via vilken tjänsterna tillhandahålls. Där anges att det endast är tillhandahållandet av publika fasta telenät som ingår i de samhälisomfattande tjänsterna. De innebär inte att användaren har rätt till mobiltelefon, även om trådlös teknik är en viktig metod för att tillhandahålla samhälisomfattande tjänster i avlägsna regioner (t. ex. med hjälp av radiolänk för att ansluta en fast telefon i en avlägset liggande bostad eller gård istället för att tillhandahålla en fast telefonledning). Medlemsstaterna är skyldiga att ha infört förpliktelserna i telefonidirektivet senast den 13 december 1996. Månadsabonnemang hos direktanslutna tjänsteleverantörer ligger i allmänhet på 4 15 ecu. Tele organisationernas tendens att erbjuda abonnenterna billig Internetanslutning kommer troligen att växa i Europa varigenom kostnaden för att nå vissa interaktiva tjänster kommer att sjunka ytterligare. I samtrafikdirektivet krävs det att medlemsstaterna har infört nummerportabilitet i alla stora befolkningskoncentrationer senast år 2003. En beskrivning av tilläggstjänsterna ges i ord förklaringarna i anslutning till tabell A6 i bilaga 2. Se samtrafikdirektivet och konkurrensdirektivet. 24 17 18 19 20 21 22 23 24 2^ 2® 27 28 29 30 31 32 Enligt konkurrensdirektivet måste dessa planer ha tillställts kommissionen senast den 1 januari 1997 och de kommer att bedömas, i synnerhet för att se till att de föreslagna förpliktelserna är icke-diskriminerande, proportionella, medger insyn (dvs. är tydligt formulerade sä att sökande i förväg känner till omfattningen av sina förpliktelser), är grundade på objektiva kriterier (som medger rättslig prövning i händelse av tvist) och endast införs för de företag förutses i gemenskapsramarna. Rådets direktiv 92/44/EEG av den 5 juni 1992 om tillhandahållande av öppna nät för förhyrda förbindelser, EGT L165, 19. 6. 92 Rådets rekommendation 92/383/EEG av den 5 juni 1992 om tillhandahållande av harmoniserade accessförfaranden för tjänsteintegrerade digitala nät (ISDN) och ett minimiutbud av ISDN-tjänster i enlighet med principerna för öppna nät (ONP), EGT nr L 200, 18. 7. 92 Se telefonidirektivet och direktivet om förhyrda förbindelser. I monopolmiljön stod det i stor utsträckning operatörerna fritt att själva sätta sina priser, vilket medförde stora vinster på utlands- och fjärrsamtal. Priserna inskränktes inte av konkurrenter som annars kunde ha tagit ut lägre priser av sina kunder. I avsaknad av konkurrens har det, enligt gemenskapens regelverk, funnits ett krav på att vissa taxor skulle vara kostnadsorienterade som förberedelse för effektiv konkurrens. Uppgifter om utjämningsnivån mellan 1990 och 1995 ges i tabellerna A8 och A9 i bilaga 2 Kravet på kostnadsorientering är centralt i Europeiska gemenskapen (se 1990 års ramdirektiv om tillhandahållande av öppna nät (90/387/EEG) och de därpå följande ONP-direktiven om förhyrda förbindelser och telefoni). i taxeprinciperna teletjänster för I punkt 17 i konkurrensdirektivet uppmanas medlemsstaterna att snarast möjligt avskaffa alla omotiverade restriktioner för teleorganisationernas taxeutjämning, särskilt de som hindrar anpassning av taxor som inte är förenliga med kostnaderna och som ökar bördan av att tillhandahålla samhälisomfattande tjänster. I artikel 4C i konkurrensdirektivet fastställs det att de berörda medlemsstaterna, om en sådan utjämning inte kan fullföljas före den 1 januari 1998, skall avge en rapport till kommissionen om hur den återstående obalansen i taxorna skall avskaffas och att en detaljerad tidsplan skall ingå i denna rapport. | målinriktade taxor, t. ex. för användare som inte ringer så ofta, äldre eller låginkomsttagare, kan det ingå en kombination av låga ingångsavgifter, låga månatliga abonnemangsavgifter och ett begränsat antal fria eller billiga samtalsmarkeringar per månad. Pristak fungerar så att de årliga prisökningarna, antingen för alla telefontjänsterna eller för särskilda delar (t. ex. abonnemangsavgiften för privatkunder) binds till eller under inflationstakten. Detta kan leda till verkliga prissänkningar för användarna samtidigt som operatören stimuleras att förbättra effektiviteten. | verkligheten är det sannolikt att lägre priser i en konkurrensutsatt miljö stimulerar teletrafiken, och att därmed priskonkurrensens generella inverkan på sådana operatörers totala intäkter minskas. Se Kommissionens meddelande om samrådet om grönboken om liberalisering av infrastruktur för telekommunikation och kabel-TV-nät, KOM(95) 158, 3. 5. 95 och rådets resolution 95/C 258 av den 18 september 1995 om införandet av det framtida regelverket för telekommunikation, EGT nr C 258, 3. 10. 95 I beräkningar av kostnaderna för samhälisomfattande tjänster som sammanställts för grönboken om infrastruktur visades en kostnad i samband med samhälisomfattande tjänster på 1 2% av den totala omsättningen i de flesta av de dåvarande 12 medlemsstaterna. Siffran för Irland och Italien låg på ca 3%, för Spanien ca 6%, för Portugal 7% och Grekland 15%. Det bör påpekas att dessa siffror var uppskattningar som gjorts utan fullständiga uppgifter om de bakomliggande kostnadsstrukturerna. Mera omfattande undersökningar pågår för närvarande i nästan alla medlemsstater. De första tecknen visar på siffror som ligger väl inom de gränser som antytts i grönboken om infrastruktur. Redan i artikel 32 i det direktivet krävs det att kommissionen föreslår en revidering av direktivet i så god tid att Europaparlamentet hinner fatta beslut om detta senast den 1 januari 1998. Överkomligheten kommer att underlättas genom möjligheten att på begäran få specificerade räkningar och tillgången till selektiv samtalsspärr. Användarna bör också kunna fördela anslutningskostnaderna och operatörerna bör ersätta oproportionerliga eller diskriminerande depositionssystem med mera proportionella kreditkontrollmetoder (t. ex. i förväg överenskomna kreditgränser). Exempel på åtgärder för att uppnå detta är specificerade räkningar och att ge kunderna möjlighet till samtalsspärr. Detta kräver att medlemsstaterna fullt ut inför tonvalssignalering i sina nät Viktiga faktorer för servicekvaliteten på nationell nivå är att kvalitetsmål upprätthålls, att användarna har rätt till gottgörelse och att det finns lämpliga ersättningsmekanismer, 25 33 34 35 3^ 37 38 Detta kräver nät med den överföringskvalitet som krävs för att användarna skall få access till datakommunikationstjänster med allmänt tillgängliga hastigheter. Principen i USA förutser särskilt en mekanism för att kompensera bördor i samband med tillhandahållandet av förmånstaxor till skolor och bibliotek även om det återstår att behandla många detaljer. En privat stiftelse, The National Education Technology Funding Corporation, i syfte att finansiera och utveckla tilläggstjänster håller på att inrättas för att dra till sig privat finansiering inom sektorn. | Förenta staterna har det fastställts fyra kriterier för bedömning av vad som eventuellt berättigar till samhälisomfattande tjänster: A) De skall vara väsentliga för utbildning, allmän hälsa eller allmän säkerhet. B) En stor majoritet av privatkunderna skall, på grund av att de haft ett urval på marknaden, ha abonnerat på dessa. C) Teleföretagen sprider dessa i de publika telenäten. D) De är förenliga med och till förmån för allmänhetens intressen och behov. Dessa kriterier framhäver kombinationen av mål för samhälisomfattande tjänster och de mera omfattande politiska målen knutna till utbildning eller hälso- och sjukvård i den föreslagna lagstiftningen. I telefonidirektivet finns en förteckning över dessa tjänster. I tabell A6 i bilaga 2 visas i vilken utsträckning några av dessa tjänster redan är tillgängliga inom EG. Meddelande av den 31 maj 1995 om en metod för införande av informationssamhällets tillämpningar och förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om riktlinjer för trans- europeiska telenät, KOM(95) 224. I meddelandet identifierades en rad olika projekt i samband med tillämpningar, allmänna tjänster och basnät. Frågan om allmän tillgång har behandlats i Att bygga det europeiska informationssamhället för i oss alla, specialistgruppens informationssamhället. Den för informationssamhället. Målet att ansluta skolor, sjukhus och bibliotek undersöks redan i några medlemsstater och stödjer utvecklingsprinciperna i Förenta staterna. interimsrapport om sociala och samhälleliga tas också upp vid det pågående arbeten forumet frågor i 26 BILAGA 1 : TIDSPLAN FÖR KORTSIKTIGA ÅTGÄRDER (1009-1998) BILAGA 1 : TIDSPLAN FÖR KORTSIKTIGA ÅTGÄRDER (1996 1998) Före den 30 juni 1996 Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av telefonidirektivet. Medlemsstaterna börjar formulera aktorisationssystem för telefonileverantörer och leverantörer av publika nät enligt konkurrensdirektivet. De berörda medlemsstaterna ansöker om undantag från den frist som löper ut 1998 och tillhandahåller alla ekonomiska uppgifter som är nödvändiga för att bedöma om ett sådant undantag är berättigat enligt konkurrensdirektivet. Gemensam ståndpunkt om ONP-direktivet för samtrafik (inbegripet principer för kostnadsberäkning och finansiering av samhälisomfattande tjänster). Gemensam ståndpunkt om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om gemensamma ramar för allmänna auktorisationer och individuella i Europeiska unionen. Meddelande för kostnadsberäkning och finansiering av samhälisomfattande ' telefontjänster inom EG. Gemensam ståndpunkt om förslaget till rådets och Europa kommissionen om tillstånd kriterier till Före den 30 september 1996 Före den 31 december 1996 parlamentets direktiv om ändring av telefonidirektivet. Före den 30 juni 1997 Före den 1 januari 1998 Antagande av ONP-direktivet för samtrafik. Antagande av licensieringsdirektivet. Medlemsstaternas meddelande om auktorisationssystem för telefoni och tillhandahållande av publika telenät, inbegripet förpliktelser om samhälisomfattande tjänster. Kommissionens beslut om inlämnade auktorisationssystem. Offentliggörande i medlemsstaterna av de upplysningar som krävs i konkurrensdirektivet med avseende på förfaranden för tillstånd och villkor för samtrafik. Antagande av förslaget till rådets och Europaparlamentets direktiv om ändring av telefonidirektivet. Fullständig liberalisering av teletjänster och telenät, med för- behåll för eventuella övergångsförfaranden för vissa medlemsstater om detta är motiverat och under förutsättning att det prövats. Kommissionens första rapport om övervakningen av de samhälisomfattande räckvidd, kvalitet, telefontjänsternas nivå och överkomlighet i gemenskapen 27 BILAGA 2 : DE NUVARANDE SAMHALLSOMFATTANDE TJÄNSTERNA FÖR TELEKOMMUNIKATION I EUROPEISKA UNIONEN BILAGA 2: DE NUVARANDE SAMHALLSOMFATTANDE TJÄNSTERNA FÖR TELE KOMMUNIKATION I EUROPEISKA UNIONEN Denna bilaga visar resultatet av översikten av den servicenivå som för närvarande konstaterats i Europeiska gemenskapen. Den behandlar fem områden: I) II) III) IV) V) Allmän utveckling i fråga om tillhandahållandet av teletjänster. Kvantitativa parametrar för tjänsternas genomslagskraft. Kvalitativa parametrar för tjänsternas kvalitet. Tillgången till avancerade teletjänster. Nivån på taxor. taxeändringar och förekomsten av speciella eller målinriktade Uppgifterna är huvudsakligen baserade på medlemsstaternas svar på ett frågeformulär som kommissionen skickade ut sommaren 1995. Detta frågeformulär återges i slutet av denna bilaga. I ALLMÄN UTVECKLING I FRÅGA OM TILLHANDAHALLANDET AV TELETJÄNSTER Under de senaste tio åren har en rad tekniska och tjänstemässiga framsteg i stor utsträckning påverkat bastelefonitjänstens karaktär. 1. Utvecklingen av relativt billiga faxapparater och modem innebär att vanliga telefonlinjer, förutom för talöverföring, i allt högre grad används för överföring av data och bilder, även om detta sker med förhållandevis låg hastighet. 2. Digitaliseringen av telefonnätet i kombination med förbättrad signalering innebär att ett stort urval kompletterande telefonitjänster erbjuds på bastelefonlinjen. I dessa tjänster ingår medflyttning, vidarekoppling och samtal väntar, röstbrevlåda och tjänster som möjliggör identifiering av den uppringande abonnenten ("nummerpresentation"). Dessa tilläggstjänster kan generera betydande intäkter för teleoperatörerna. Dessutom är det nu mycket enklare att ge kunderna mera sofistikerade debiteringsuppgifter, inbegripet specificerade räkningar. 3. Även om många av de ovanstående tjänsterna ännu inte tillhandahålls i större utsträckning eller saluförs av alla teleoperatörer, i synnerhet till privatkunder, erbjuder de flesta operatörerna ISDN (digitalt flertjänstnät) och några har börjat erbjuda ISDN- anslutning till samma pris som en analog förbindelse i vissa områden. ISDN börjar användas i applikationer där användare behöver kompletterande funktioner. Bland exemplen finns datoriserad videokonferens och dataöverföring som ett alternativ till eller reserv för förhyrda förbindelser och för grupp 4-fax eller fax med högre hastighet. 4. Det har skett en dramatisk tillväxt av den trådlösa telefonin, särskilt i fråga om mobiltelefoninät och mobiltelefonabonnenter. 5% av telefonabonnenterna i Europeiska unionen är för närvarande anslutna till mobilnät1. Trådlös telekommunikation visar nu upp viktiga drifts- och kostnadsmässiga fördelar framför trådbaserad telekommunikation för vissa användningsområden. Framför allt är det avsevärt billigare att tillhandahålla trådlösa förbindelser till kunder i avlägsna eller glest befolkade områden än att installera en fast förbindelse. Trådlösa tillämpningar i lokalnätet förekommer också, särskilt i Central- och Östeuropa, som ett sätt att snabbt uppgradera nätet och möta den icke tillgodosedda efterfrågan på telefontjänster eller för att införa konkurrens i lokalnätet. Bland exemplen finns användningen av trådlösa telefonilösningar för att tillhandahålla 28 BILAGA 2 : DE NUVARANDE SAMHALLSOMFATTANDE TJÄNSTERNA FOR TELEKOMMUNIKATION I EUROPEISKA UNIONEN glesbygdstjänster kommunikation (DECT-teknik) används för konkurrens i lokalnätet i Finland. i Spanien2 och Tyskland, medan digital europeisk sladdlös tele 5. Satellitkommunikationen har ännu tidigare inte uppfyllt det fråga om tillhandahållandet av samhälisomfattande tjänster eftersom det till helt nyligen fanns juridiska och tekniska restriktioner som tillsammans hindrade tillväxten. Genom nya bestämmelser kan dock betydelsen av satellitbaserad kommunikation, i kombination med de framväxande satellitbaserade personkommunikationstjänsterna, vidareutvecklas vid anslutning av mera avlägsna regioner inom unionen, och som stöd för detta har kommissionen lämnat förslag till ett regelverk för samordnat val och licensiering av satellitbaserade personkommunikationssystem3. Det finns också utrymme för tillfälligt utnyttjande av VSAT-terminaler4 för att betjäna isolerade områden i väntan på en mera permanent markbaserad infrastruktur. löftet i inom fasta hybridnät (i vilka fiber 6. Avregleringsprocessen gör det i allt högre grad möjligt att i full utsträckning utnyttja utvecklingen i kombination med koaxial- eller kopparkabel används för delar av lokalnätet) som stödjer tillhandahållandet av telefoni tillsammans med kabel-TV, i de fall då nya franchiselicenser har beviljats och den juridiska situationen har tillåtit detta. Användningen av sådan teknik i kombination med tillkomsten av ISDN- eller bredbandsnät och digital kompressionsteknik kan skriva om de ekonomiska villkoren vid tillhandahållandet av samhälisomfattande tjänster samtidigt som de sjunkande överföringskostnaderna bör medföra taxestrukturer som är mindre avhängiga av avstånd och samtalslängd. I en sådan miljö kommer ett kombinerat utbud av telefon, information och underhållningstjänster, så snart verklig konkurrens är införd, att göra det möjligt för operatörerna att sätta ett lägre pris på telefontjänsterna, vilket är ett bevis på att de utnyttjar sina nät på ett effektivare sätt och på den dubbla inkomstkällan. 29 BILAGA 2 : DE NUVARANDE SAMHALLSOMFATTANDE TJÄNSTERNA FÖR TELEKOMMUNIKATION I EUROPEISKA UNIONEN II KVANTITATIVA PARAMETRAR FÖR TELETJÄNSTERNAS NIVÅ Kvaliteten och nivån på teletjänster i Europeiska unionen har visat stadigvarande och betydande förbättringar de senaste fem åren. Detta visar sig i de ingående svaren som medlemsstaterna lämnat på frågeformuläret och i många av kommentarerna som svar på temaskriften. Ett antal faktorer i den nuvarande miljön bör framhållas. 1. I gemenskapen generellt har antalet privata hushåll med telefon ökat avsevärt till det bättre (se tabell A1). Även om genomslagskraften för privattelefoner i Frankrike, Nederländerna och Skandinavien låg gott och väl över 90% redan 1990 och har förbättrats sedan dess kan man se en ännu mera imponerande tillväxt på andra håll. 1990 hade endast 66% av privatbostäderna i Irland telefon medan andelen idag är 80% och för Portugal steg nivån under samma period från 47,1% till 74,8%. Det är dock anmärkningsvärt att åtminstone fem nationella tillsynsmyndigheter inte heller idag har allmänt tillgängliga uppgifter om detta grundläggande mått på de samhälisomfattande tjänsternas genomslagskraft. I de fall då uppgifter lämnades var de inte heller direkt jämförbara mellan medlemsstaterna, 2. Det genomsnittliga antalet privata huvudlinjer per hundra hushåll i EG (se tabell A1) har också ökat betydligt, från 87 till 96 linjer per hushåll. Dessa siffror ger ett mera jämförbart mått på situationen i medlemsstaterna även om det inte görs någon skillnad mellan de hushåll/individer som har mer än en telefonlinje (t. ex. företags- eller faxlinje och privatlinje) och dem som inte har någon telefon. Detta medför att genomslagskraften för privata huvudlinjer i Danmark, Frankrike, Luxemburg, Finland och Sverige i samtliga fall överstiger 100%. 30 BILAGA 2 : DE NUVARANDE SAMHALLSOMFATTANDE TJÄNSTERNA FÖR TELEKOMMUNIKATION I EUROPEISKA UNIONEN Tabell A1 Genomslagskraft för telefoner inom Europeiska gemenskapen , tand __. ;; Andel husfiàll med teMpoi J 'progénf ïMvata huvudlinjer per 100 huehàP B DK3 D4 GR E F IRL I L NL AU Pö Fl S? UK EU-genomsn. i^9Q ; 1994 """'""'"'"'""'1990'""''" Ingen uppg. Ingen uppg. 94,3 80 Ingen uppg. 89 Ingen uppg. Ingen uppg. Ingen uppg. Ingen uppg. 94 66 96,4 80 Ingen uppg. Ingen uppg. Ingen uppg. Ingen uppg. 93 96,5 81 103 81 80 80 104 60 90 88 96 1994 92 106 93 96 89 111 75 99 105 96 Ingen uppg. Ingen uppg. Ingen uppg. Ingen uppg. 47,1 956 98,7 88 74,8 976 98,7 91,10 43 103 121 89 87 64 104 121 99 96 Källa: De nationella tillsynsmyndigheterna; Europeiska kommissionen (1995). Ingen uppg. betyder att de nationella tillsynsmyndigheterna inte kan lämna några uppgifter om detta. Österrike ingår inte i EG-genomsnittet. Anmärkningar 1. Alla uppgifter i dessa två spalter avser den senaste period för vilken det finns tillgängliga uppgifter (vanligen 1994). Om ytterligare uppgifter finns tillgängliga ges de i dessa anmärkningar. 2. Dessa uppgifter om privattelefonernas genomslagskraft är inte helt rättvisande eftersom de inte är detsamma som antalet hushåll med telefon. Den senare uppgiften skulle ha ett högsta värde på 100. 3. Källa: Tele Danmark 4. Uppgiften inkluderar de nya delstaterna. 5. Siffrorna avser genomslagskraften för Portugals fastland (undantaget Madeira och Azorerna). 6. Uppskattade siffror för 1990 och 1995. 7. Procenttalet avser 1989, vilket var det senaste året för vilket det räknades fram värden på grund av det mycket höga genomslagskraft som uppnåtts. 8. Uppgiften gäller mars 1995 (Källa: UK Family expenditure survey). 31 BILAGA 2 : DE NUVARANDE SAMHALLSOMFATTANDE TJÄNSTERNA FÖR TELEKOMMUNIKATION I EUROPEISKA UNIONEN 3. Den allmänna tillväxten av tjänsternas genomslagskraft sträcker sig till de flesta andra områden: Det totala antalet huvudlinjer (företagslinjer och privata linjer), mobilabonnenter och tillhandahållandet av telefonautomater (se tabell A2). För telefonautomater har genomsnittet i EG ökat från 2,9 till 3,1 per 1 000 invånare, med en andel på nationell nivå som antingen ligger fast eller ökar, med Italien som enda undantag (där genomslagskraften redan var den högsta inom EG). Tabell A2 Genomslagskraft i EG för invånare och telefonautomater per 1 fasta telefoner och mobiltelefoner per 100 000 invånare Land B DK D GR E F IRL I L NL AU P Fl S UK EU-genomsn. Huvudlinjer per 100 im 39 m* 45 57 40 39 32 50 28 39 48 46 42 24 54 68 45 43 60 48 48 38 55 35 43 55 51 47 35 55 68 49 49 Mobiltelefon- abonnenter per 100 Telefon automater per 1000 1WÛ 1*04 1990 1994 0 2,9 0,4 0 0,1 0,5 0,4 0,5 0,2 0,5 0,5 0,1 5,2 5,6 2,1 0,9 0,7 9,7 3,0 1,4 1,0 1,4 1,7 3,9 3,2 2,0 3,5 1,8 13,3 16,0 6,1 3,6 1,3 1,3 1,7 2,1 1,1 3,2 1,5 7,7 0,8 0,5 4,3 2,6 4,1 4,3 1,6 2,9 1,5 1,6 2,1 3,5 1,4 3,5 1,8 6,8 0,9 0,7 4,3 3,3 4,6 3,7 2,1 3,1 Källa: De nationella tillsynsmyndigheterna; EG-undersökningar (1995) 32 BILAGA 2 : DE NUVARANDE SAMHALLSOMFATTANDE TJÄNSTERNA FÖR TELEKOMMUNIKATION I EUROPEISKA UNIONEN III KVALITATIVA PARAMÉTRÂT FÖR TELETJÄNSTERNAS NIVÅ 1. Förutom de förbättrade totalsiffrorna fastställer, övervakar och offentliggör nästan alla medlemsstater numera resultat i fråga om kvalitetsmål. Denna metod har nu stärkts genom kraven i allmänhet fastställs på ett sådant sätt att det krävs årlig förbättring av servicenivån, ger användarna information om vad de har rätt att vänta sig och de är i sig en avgörande faktor för samhälisomfattande tjänster. i telefonidirektivet (se nedan). Dessa parametrar, som På samma gång har resultaten av frågeformuläret visat den stora skillnad som rådet mellan de nivåer som fastställts eller uppnåtts i olika delar av gemenskapen och hur svårt det är att jämföra situationen i de olika medlemsstaterna. 2. Väntetid för installation av telefon (se tabell A3) Det fastställs mål för installationstider i nästan alla medlemsstater och de flesta av dem offentliggör också vissa uppgifter om de leveranstider som uppnåtts. Den genomsnittliga väntetiden för att få telefon i medlemsstaterna varierade 1995 från 1 dag i Sverige till 45 dagar i Österrike och 220 dagar i Grekland. I flertalet medlemsstater utför operatörerna en stor del (60 80%) av installationerna inom 5 20 dagar. 33 BILAGA 2 : DE NUVARANDE SAMHALLSOMFATTANDE TJÄNSTERNA FÖR TELEKOMMUNIKATION I EUROPEISKA UNIONEN Tabell A. 3 Mål för väntetider för nätanslutning och uppnådda leveranstider i EG1 Offentliggjorda uppgifter Mål B Ja 90% inom 20 arbetsdagar^ Faktisk leveranstid 90,9% inom 20 arbetsdagar 61,3% inom 5 arbetsdagar3 DK Ja 95% den dag som avtalats med kunden. Återstående 5% inom 10 dagar. 98% inom målet D Ja 80% inom 20 arbetsdagar 87,1% inom 20 arbetsdagar i de västra delstaterna 42,3% inom 20 arbetsdagar i de östra delstaterna 98,3% av linjerna anslutna den dag som avtalats med användaren4 inom 30 I genomsnitt 220 dagar0 GR Ingen uppg. E F Nej' Ja 80% nyanslutningar dagar5 Ingen uppg. Inom 5 arbetsdagar0 IRL Emellanåt'u Ingen uppg. I genomsnitt 5 arbetsdagar I genomsnitt 8 dagary ! genomsnitt 11 arbetsdagar 75% av kundernas beställningar utförda inom 2 veckor11 97,8% av anslutningarna inom målet 60% inom 30 dagar 89% inom 3 månader 11% efter mer än 3 månader Ingen uppg. För nyanslutningar: 60 dagar För överlåtelse: 30 dagar Ingen uppg. Ingen uppg. Ingen uppg. 1 månad 96% inom målet Ingen uppg. Ingen uppg. I genomsnitt 45 dagar Ja Ja Ingen uppg. Regelbunden statistik från Mercury BT endast och Mål: 2 mån. (95)/1,5 mån. (96)/1 mån. (97)12 Miniminivå: 2,8/2,4/2 mån. Ingen uppgift Inom 5 dagar1'* BT; För privatkunder, inom 8 arbetsdagar. För företag, inom 6 arbets dagar. Mercury: För indirekt anslutna kunder, inom 2 dagar efter beställning16 I genomsnitt 0,4 månader (sept 95) I genomsnitt 5,4 dagar1,3 I genomsnitt mindre än 1 dag BT: Privat, 85,3% av målet uppfyllt Företag, 76,4% av målet uppfyllt15 Mercury: avtalad dag1^ 72,8% anslutna på I L NL AU P Fl S UK Ingen uppg. = Inga tillgängliga uppgifter Källa: De nationella tillsynsmyndigheterna (1995). Anmärkningar 1 Alla uppgifter i tabellen avser den senaste period för vilken det finns tillgängliga uppgifter (vanligen 1994). Om ytterligare uppgifter finns tillgängliga ges de i dessa anmärkningar. 2 Mål uppställt i Belgacoms förvaltningskontrakt. Det uppställda målet för 1995 är 80% av anslutningarna inom 5 arbetsdagar. 3 1993: 26,6% inom 5 arbetsdagar och 83,9% inom 20 arbetsdagar. 4 Siffrorna gäller det andra halvåret 1994. Det första halvåret 1994 tillhandahölls 83% av linjerna inom 20 dagar i de västra delstaterna. 5 Mål uppställt för 1995 6 Uppgifterna gäller den 31. 12. 94. 7 Uppgifter lämnade till det spanska rådgivande telekommunikationsrådet. Allmänheten kan få uppgifter som lämnats till detta organ. 34 BILAGA 2 : DE NUVARANDE SAMHALLSOMFATTANDE TJÄNSTERNA FÖR TELEKOMMUNIKATION I EUROPEISKA UNIONEN 8 Mål fastställt i France Télécoms avtal med Direction Générale de Postes et Télécommunications (DGPT. s årsredovisning (1994)). 9 Uppgift från den 31 december 1993 (Källa: DGPT:s årsredovisning (1994)). 10 De senaste uppgifterna offentliggjordes den 21 mars 1994. 11 1993: I genomsnitt 19 dagar. 12 Mål och minsta godtagbara nivå fastställda i avtal mellan ICP och Portugal Telecom och omfattar perioden 1995/1996/1997. 13 1993: I genomsnitt 5,3 dagar. 1992: I genomsnitt 5,5 dagar. 14 Målet ingår i Telias servicegaranti. 15 Förutom att begära direktanslutning till Mercurys nät kan användarna nå Mercurys fjärrnät/internationella nät indirekt via BT eller annan lokal anslutning. Tillträde ges genom ett särskilt prefix (132) vid innehav av abonnemang hos Mercury. 16 Siffrorna gäller perioden oktober 1994 mars 1995. För april 1995 september 1995 är motsvarande siffror 86,9% respektive 78%. 17 1993 utförde Mercury i genomsnitt 82,5% av anslutningarna på med kunden avtalad dag. 35 BILAGA 2 : DE NUVARANDE SAMHALLSOMFATTANDE TJÄNSTERNA FÖR TELEKOMMUNIKATION I EUROPEISKA UNIONEN 3 Väntetid för reparation av fel (se tabell A4) Mål tillämpas i samtliga medlemsstater och sätts i allmänhet i % av reparationer utförda inom en arbetsdag och måluppfyllnaden till 85 95%. Utöver detta erbjuder för närvarande operatörerna i tolv medlemsstater ersättning till kunderna om vissa reparationsmål inte uppnås. Tabell A4: Mål för väntetid för reparation av fel, uppnådda reparationstider och tillgängliga ersättningssystem i EG1 lillil!! ^^^^^^^^^ÊÊ^ÊÊ^MI^Ê^Ê^^^^^^^^^M llllll!!^ ••••••••••i ^^^^^^^^^^^B B 71% före utgången av följande arbetsdag3 81,3% av reparationerna uppställt mål inom Ingen uppg. DK 100% inom 12 arbetstimmar 91 % inom uppställt mål. D 80% inom 3 arbetsdagar 82,5% av reparationerna inom uppställt mål. GR 60% inom 24 timmar^ 57% inom uppställt mål E Inom 6 dagar6 98,4% av felen åtgärdade inom 24 timmar F 92% före utgången av följande arbetsdag7 IRL Ingen uppg. I L Ingen uppg. Inom 5 dagar6 86,3% av reparationerna inom uppställt mål8 90% inom 2 dagar9 67,3% samma dag 97,1% inom 2 dagar 86,2% samma dag 100% inom 10 dagar NL Inom 12 arbetstimmar 98% av reparationerna inom uppställt mål AU Inom 1 arbetsdag6 93% inom 24 timmar Om Tele Danmark inte kan flytta en befintlig anslutning i det publika telenätet på avtalad tid eller om det uppstår ett fel i telenätet som medför avbrott i förbindelsen skall Tele Danmark minska abonnemangsavgiften för den berörda perioden i proportion till detta, förutsatt att beloppet är högre än DKK 25. Beloppet skall dras av från nästföljande faktura på abonnenmangs- avgiften. Graderat avdragssystem (upp till fullt avdrag på 100%) för försenad nät anslutning och ersättningssystem för fördröjd nätanslutning och fel- avhjälpning beroende på slag av tjänst och förseningens längd4 Återbetalning av grundavgiften om målet för reparationstid inte uppfylls Återbetalning av en proportionerlig del av månadsavgiften för linjen om reparationerna tar längre tid än det uppställda målet. Ingen uppg. Inga system används Ingen uppg. Återbetalning av abonnemangsavgiften om målet för reparationstid inte uppfylls. Återbetalning dubbla månadsavgiften om målet för reparationstid inte uppfylls av Återbetalning av 1/30 av månads avgiften för linjen per dag som linjereparationen uppställda målet för reparationstid fördröjs utöver det p10 inom 2 arbetsdagar Mål: 83%(95)/85%(96)/90%(97) Lägsta nivå: 75%/89%/85% 92% inom 2 arbetsdagar (september 1995) Återbetalning av den månatliga abonnemangsavgiften i förhållande till antalet dagar avbrottet varade 36 BILAGA 2 : DE NUVARANDE SAMHALLSOMFATTANDE TJÄNSTERNA FÖR TELEKOMMUNIKATION I EUROPEISKA U N I O N EN Fl Ingen uppg. 66,4% inom 24 timmar11 Återbetalning av en månatlig grundavgift om linjen är ur funktion mer än 48 timmar inom en månad s Inom 1 arbetsdag12 93% av uppställt mål reparationerna inom UK BT: Vid utgången av följande arbetsdag6 Särskilda tjänster som garanterar snabbt åtgärdande erbjuds mot extra avgift 98,9% av företagskundernas fel fel 95,2% av privatkundernas reparerade inom 2 arbetsdagar13 Avdrag på kvartalsavgiften om ny inom 5 inte tillhandahålls anslutning dagar eller om ett fel inte reparerats inom för reparationstid uppställda målet det för bristfälliga Ersättning tjänster, antingen baserat på en daglig taxa eller den verkliga ekonomiska förlusten, upp till högst £1 0 0 014 Mercury: För 2100-tjänsten, inom 68,3% inom 4 timmar tjänst beroende pä slag av tjänst och 24 timmar; för indirekt tjänst, 90% 94,1% inom 48 timmar förseningens längd, upp till högst Ersättning för försenad anslutning av av felen inom 24 timmar Ingen upp. = Inga tillgängliga uppgifter £5 000. Källa: De nationella tillsynsmyndigheterna (1995). ANMÄRKNINGAR 1 Alla uppgifter i denna tabell avser den senaste period för vilken det finns tillgängliga uppgifter (vanligen 1994). Om ytterligare uppgifter finns tillgängliga ges de i dessa anmärkningar. 2 När så är möjligt och inget särskilt mål har fastställts har målet för reparationstid dragits av från de tidsgränser som används i motsvarande ersättningssystem för att bestämma rätt till ersättning. Se not 6 nedan. 3 Mål för 1994 uppställt i förvaltningskontrakt mellan Belgacom och den belgiska regeringen. Målet har fastställts till 76% för 1995. 4 Som exempel kommer en nätanslutning som fördröjts upp till 10 arbetsdagar att ge abonnenten rätt till ett avdrag på upp till 30% av anslutningsavgiften och en reparation av en bastelefonitjänst som fördröjts mer än 2 arbetsdagar att ge abonnenten 50DM återbetalning. 5 Genom ett specialcirculär av den 24 juli 1995 om ändring av den grekiska telefonförordningen infördes ett mål på 5 arbetsdagar för 1995 och 3 arbetsdagar för 1996. 6 Avdrag av det fastställda målet från de tidsgränser som antagits i ersättningssystemet för att bestämma rätt till ersättning. 7 Mål fastställt i France Télécoms allmänna kontrakt med Direction Générale de Postes et Télécommunications (Källa: DGPT:s årsredovisning (1994)). 8 Uppgift från den 31 december 1993 (Källa: DGPT:s årsredovisning (1994)). 9 Denna siffra gäller av kunder rapporterade fel. Beträffande linjefel repareras 88% inom 2 dagar. 10 Mål och minsta godtagbara nivå fastställdes i avtal mellan ICP och Portugal Telecom och omfattar perioden 1995/1996/1997. Ersättning kan erhållas efter 3 dagar utom då felet beror på operatören och efter 10 dagars avbrott vid force majeure. 11 1993 reparerades 73,5% av felen inom 24 timmar. 12 Målet ingår i Telias servicegaranti. 13 Siffrorna gäller perioden april september 1994. Under samma period reparerades 87,6% av företagens fel och 75,5% av hushållens fel inom 5 respektive 9 arbetsdagar eller den dag som avtalats med kunden. 14 Baserat pä en daglig taxa har kunden rätt att kräva tillbaka en månadsavgift för varje försenad dag. 37 BILAGA 2 : DE NUVARANDE SAMHALLSOMFATTANDE TJÄNSTERNA FÖR TELEKOMMUNIKATION I EUROPEISKA UNIONEN 4 Andelen fungerande telefonautomater (se tabell A5) Telefonautomater är särskilt viktiga då det gäller att uppväga bristen på telefoner, särskilt i landsbygdsområden. I de medlemsstater som kan lämna uppgifter fungerar en mycket stor andel av dessa telefonautomater (92 98%). Trots det kunde de nationella tillsynsmyndigheterna i sex av medlemsstaterna inte lämna uppgifter om andelen fungerande telefonautomater. Tabell A5 Genomsnittlig andel telefonautomater i funktion i medlemsstaterna 19941 fm 'Wt;< 92^ 973 i/u ?4, •* i/u 95 i/u' i/u^ y'S&yi' -$-1- över 93 i/u Över 97 NI m 96 97 p< n 99,9 i/u m>< 94. 6b +/- 98 i/u = Inga tillgängliga uppgifter Anmärkningar Källa: De nationella tillsynsmyndigheterna (1995). 1 Alla uppgifter i tabellen avser den senaste period för vilken det finns tillgängliga uppgifter (vanligen 1994). Om ytterligare uppgifter finns tillgängliga ges de i dessa anmärkningar. 2 Myntapparater. 3 Korttelefoner. 4 Den genomsnittliga reparationstiden för alla typer av telefonautomater (dvs. i offentliga och privata lokaler) är 2,8 timmar. För offentliga telefonkiosker är den 10,6 timmar. 5 Enligt France Télécoms allmänna kontrakt med Direction Générale de Postes et Télécommunications bör endast 5% av de offentliga telefonautomaterna vara ur funktion längre tid än 24 timmar. Den 31 december 1993 var 4,8% ur funktion under längre tid (Källa: DGPT:s årsredovisning (1994)). 6 Denna siffra gäller BT:s offentliga telefonautomater under perioden oktober 1994 mars 1995. Under de föregående 6 månaderna var siffran 95,9%. 5. Leveranstids- och kvalitetsparametrar som krävs enligt bilaga II i ONP-direktivet för telefoni Enligt telefonidirektivet5 kommer det från och med utgången av 1996 att krävas att medlemsstaterna fastställer och offentliggör mål för leveranstider och kvalitetsparametrar för de operatörer som omfattas av direktivet med avseende på följande: Leveranstid för att få till stånd en första anslutning till nätet Felfrekvens per anslutning, väntetid för reparation av fel och felfrekvens vid uppkoppling av samtal Väntetid för kopplingston och väntetid för uppkoppling av samtal Statistik över överföringskvalitet Svarstider för telefonistexpedierade tjänster Andelen offentliga telefonautomater för mynt eller kort i funktion Räkningarnas precision Resultaten måste offentliggöras årligen och kommissionen kommer i EGT att offentliggöra var denna information står att finna på nationell nivå. Valet av parametrar tar delvis hänsyn till det arbete som redan utförts inom OECD, ITU och ETSI6. 38 BILAGA 2 : DE NUVARANDE SAMHALLSOMFATTANDE TJÄNSTERNA FÖR TELEKOMMUNIKATION I EUROPEISKA UNIONEN IV TILLGÄNGEN TILL AVANCERADE TELEFONTJÄNSTER 1. Allt fler avancerade telefontjänster (se tabell A6) är nu kommersiellt tillgängliga eller på försök i hela gemenskapen även om spridningen ofta är knuten till i vilken utsträckning de nationella näten är digitaliserade. • • • • 2. Tonvalssignalering (DTMF) är tillgänglig i samtliga medlemsstater (men är ibland begränsad till abonnenter som är anslutna till en digital växel). Tjänsterna samtal väntar och medflyttning är också tillgängliga i ganska stor utsträckning samtidigt som nummerpresentation erbjuds i fem medlemsstater, med operatörer i ytterligare tre medlemsstater som ingår i ett ISDN-erbjudande och planer på att erbjuda eller testa denna tjänst i ytterligare tre medlemsstater under 1996. Samtalsspärr finns i tolv medlemsstater (även om denna möjlighet i Österrike, Belgien, Danmark och Finland för närvarande är begränsad till vissa tilläggstjänster). Röstbrevlåda finns i sju medlemsstater, med försök som pågår i ytterligare tre, och tjänsten är en allmän funktion i GSM-nätet. tjänster Tre av dessa (tonvalssignalering/medflyttning/nummerpresentation på nationell nivå) identifieras i telefonidirektivet som en del av de telefonitjänster som bör införas vid nationellt fastställda tidpunkter. De blir i allt större utsträckning tillgängliga i stora delar av nätet. Samtal väntar är en tjänst som gör det möjligt för en abonnent att höra att det kommer ett nytt samtal (en särskild ton) samtidigt som ett samtal redan pågår. Användaren kan då välja om han vill ta emot, avvisa eller inte ta emot det väntande samtalet. Medflyttning är en tjänst som ger användaren möjlighet att via nätet sända alla sina inkommande samtal till ett annat nummer. (Denna tjänst bör separeras från vidarekoppling vid upptaget och vidarekoppling vid ej svar). Transport av samtal är en tjänst som gör det möjligt för abonnenten att överföra ett pågående samtal till en tredje part. Användaren kan antingen vara den som ringt upp eller den som blivit uppringd i det ursprungliga samtalet. Nummerpresentation är en tjänst som visar den uppringande abonnentens nummer för den uppringde innan denne svarar. Den uppringande abonnenten kan eventuellt spärra presentationen av sitt nummer för den uppringde. Tonvalssignalering (DTMF) är en funktion som är nödvändig för att kunna använda många av de nya interaktiva telefontjänsterna. Den definieras i direktivet om tillhandahållande av öppna nät för telefoni, dvs. det fasta publika telefonnätet stödjer användandet av tonvalsapparater för signalering till stationen, med hjälp av toner enligt definitionen i ITU-T:s rekommendation Q. 23 och stödjer samma toner för genomgående signalering i hela nätet, både inom och mellan medlemsstaterna. Ett digitalt flertjänstnät (ISDN) är ett nät som genom en enda anslutning, via den befintliga abonnentlinjen, gör det möjligt att överföra telefoni, text, data och bilder. 39 BILAGA 2 : DE NUVARANDE SAMHALLSOMFATTANDE TJÄNSTERNA FOR TELEKOMMUNIKATION I EUROPEISKA UNIONEN Tabell A6: Tillgång till avancerade telefontjänster i EG Land T o n v a l s signalering (DTMF) Samtal väntar Med flyttning Röstbrev låda i det publika nätet Nummer- presenta tion Samtals spärr B DK D GR E F IRL 1 L NL AU P Fl S UK Ja"» Ja Ja Ja3 Ja Ja Ja° Ja° Ja Ja Ja J a10 Ja Ja Ja Ja^ Ja* Ja Ja° Ja* Ja Ja° Ja Ja Nej™ Ja J a10 Ja Ja Ja Ja^ Ja" Nejö Ja° Jay Ja Ja0 Ja Ja Ja Ja Ja10 Ja Ja Ja Ja Ja=> Ja Nej Nej Ja Ja=> Nej'n Nej N e j" Ja"lb Ja'10 Ja Ja Nej11 JaJ Nej0 Ja Nej Nej™ Ja Nej JaJ Nej Nej'10 JaJ Ja Ja Ja Ja Ja* Ja' Ja Nej Nej Ja Nej Ja™ J aIJ Ja J a" J al ö« Ja1* Ja Ja ANMÄRKNINGAR Källa: De nationella tillsynsmyndigheterna (1995). 1 För 93,5% av PSTN-linjema. 2 För 6 0% av PSTN-linjerna. 3 Tillgängligt via ISDN. 4 Samtalsspärr tillgänglig för att blockera tillträdet till betalteletjänster. 5 Den kommersiella tillgängligheten beror på om abonnenten är ansluten till en digital växel (andelen abonnenter för dessa stater anges inom parentes): DK (55%), GR (3%), IRL (75%) och Italien (67%). 6 Gradvis lansering från februari 1996. 7 Kommersiellt tillgänglig samtalsspärr för särskilda tilläggstjänster. Linjevis eller samtalsvis spärr av funktionerna (t. ex. nummerpresentation) kommer att lanseras i december 1995. 8 Tekniskt möjligt via ISDN men inte kommersiellt tillgängligt för närvarande. 9 47,8% av abonnenterna kan få tillgång till denna tjänst. 10 Det finns planer på att under 1996 erbjuda en sådan tjänst till abonnenter som är anslutna till digitala växlar. 11 Röstbrevlåda på försök 1995. 12 Anropsspärr för fjärrtrafik och betalteletjänster. 13 Kunderna har möjlighet till linjevis spärr av samtalsfunktionerna. 14 Pilotverksamhet 1995 och lansering 1996. 15 Pilotverksamhet 1995. 16 Tillgänglig för mobiltelefoni (GSM). 17 Spärr tillgänglig endast för särskilda tilläggstjänster (inte linjevis eller samtalsvis blockering). 18 Tillgängliga när det är tekniskt möjligt och för CLI, tillgängliga på ISDN när det är tekniskt möjligt. 19 Kunderna erbjuds möjlighet till linjevis spärr av samtalsfunktionerna och att spärra särskilda tilläggstjänster. 40 BILAGA 2 : DE NUVARANDE SAMHALLSOMFATTANDE TJÄNSTERNA FÖR TELEKOMMUNIKATION I EUROPEISKA UNIONEN V ÖVERKOMLIGHETEN HOS TELEJÄNSTER I EUROPEISKA GEMENSKAPEN IDAG Såsom det anges i meddelandet är vad som är viktigt för flertalet användare att telefon tjänsten är generellt överkomlig. Det betonades också i många av de kommentarer som lämnades att användarna behövde få bättre information om sina utlägg och ges större kontroll över utgifterna. Detta är desto mera viktigt i en omgivning där det allmänna bruket av telefon ökar och där det finns allt flera nya audiotextjänster, som ger information eller underhållning, och som ofta kostar mera än vad som är normalt för de samhälisomfattande tjänsterna. Prisnivåerna i gemenskapen varierar redan i ganska hög grad. I tabell A7 visas dessa absoluta nivåer. 41 BILAGA 2 : DE NUVARANDE SAMHALLSOMFATTANDE TJÄNSTERNA FÖR TELEKOMMUNIKATION I EUROPEISKA UNIONEN Tabell A7: Telefonavgifter1 för privata användare i EG:s medlemsstater (fjärde kvartalet 1995) ' & DK D GR E F IRL 1 L NL AU P FI S UK (BT) UK (MCI)4 3-mlnuters Högtrafik l l l l l l l ll I ^ ^ B ^ ^K S-?;fJ-?P:lSI|:0 %m^xsRgg$m i|lllllMlll;|K|lillllll|ilji wmm^Milm 0,10 0,13 0,11 0,10 0,07 0,09 0,12 ||||ililll|:i|||l||l||||l;l lillllllljlpll ^^^^^^B illllllSiilllillllll 11111111111:11 111111:1111111111111111 ^^^^^^B iiiiiiiiiii iiiiiiiiliii 0,13 0,08 0,08 0,15 0,06 0,12 0,08 0,12 Ingen uppg. Anslirirtfnqs- aygifter2 (Nyinstaiiation) 90 Abonnemangs- avgifter3 {Varannan mSnad) 23 212 46 160 133 39 148 99 64 93 90 77 169 79 117 117 27 23 11 16 12 25 12 11 22 24 19 20 20 17 25 ic^^^H^^I j | | | | | | i | | | | | || 0,03 ^^B^^^^B 111IIÏII1111 0,58 '^HI^^^H^R lIlliiiiiifcH 0,23 0,07 0,04 0,10 0,07 0,03 0,02 0,09 0,04 0,04 0,15 0,02 0,12 0,05 0,05 Ingen uppg. 0,29 0,87 0,98 1,00 0,81 0,67 0,92 0,25 0,25 1,21 1,17 0,28 0,24 0,30 0,23 0,14 0,40 0,65 0,42 0,28 0,46 0,34 0,13 0,13 0,90 0,59 0,17 0,14 0,18 0,15 Anmärkningar 1. Alla uppgifter i tabellerna är i ecu och moms ingår. 2. Avgifterna är lägsta avgifter, exklusive tids- och materialavgifter som tas ut i några medlemsstater. 3. Abonnemangsavgiften visar priset för en enda linje i huvudstaden. I Tyskland ingår fria samtalsminuter otsvarande 2,42 ecu. 4. Mercurys abonnemangsavgift består av BT. s abonnemangsavgift plus avgiften för behörighetskod. 5. De lägsta lågtrafiktaxoma har använts. 6. Se anmärkning 5. 7. I Mercurys utbud ingår inte lokalsamtal för privatkunder. 42 BILAGA 2 : DE NUVARANDE SAMHALLSOMFATTANDE TJÄNSTERNA FÖR TELEKOMMUNIKATION I EUROPEISKA UNIONEN Framsteg som gjorts i fråga om att anpassa taxorna till gemenskapen och dettas inverkan på den generella överkomligheten hos de samhälisomfattande tjänsterna 1. Tabell A8 visar den totala procentuella förändringen av den allmänna prisnivån för teletjänster i Europeiska gemenskapens medlemsstater mellan 1990 och 1995. (En ingående analys av den totala förändringens olika faktorer ges i tabell A8). De uppgifter som ges är baserade på data från de nationella tillsynsmyndigheterna och beräknade enligt nationell praxis. Det är därför inte möjligt att direkt jämföra prisändringar mellan de olika medlemsstaterna, vilket gör det svårt att jämföra prisändringar i olika delar av gemenskapen. Dessutom visar tabellerna A7 och A8 procentuella ändringar och inte de priser som i verkligheten tas ut. Det är därför inte möjligt att dra några slutsatser om effekterna av dessa höjningar på de berörda tjänsternas generella överkomlighet. Trots det visar uppgifterna att det sker stora förändringar i taxestrukturerna och i synnerhet den allmänna tendensen till en höjning av de fasta delarna av taxorna för de liksom högre samhälisomfattande avgifter för lokalsamtal under högtrafik och, i flertalet medlemsstater, en motsvarande sänkning för regional- och fjärrsamtal samt utlandssamtal. (anslutning och abonnemangsavgift) tjänsterna 2. Uppgifter om den nuvarande tillgången till målinriktade eller särskilda taxor ges i tabell A9. 43 BILAGA 2 : DE NUVARANDE SAMHALLSOMFATTANDE TJÄNSTERNA FÖR TELEKOMMUNIKATION I EUROPEISKA UNIONEN Tabell A8: Genomsnittliga tillsynsmyndigheternas beräkningar) 1990 1995 generella taxejusteringar (De nationella De angivna taxeändringarna är faktiska ändringar med eventuella nominella ändringar inom parentes. Närmare uppgifter om ändringar av installations- och abonnemangsavgifter samt lokala, regionala, nationella och internationella taxor ges i tabell A8. Generell procentuell ändring av taxorna (1990 1995) " B1 ~DK ~D^ GR2 ~Ëf ~F* I IRL L NL4 AU1 ~P ~FÏ " s5 UK6 Ingen uppg. +G\5 Ingen uppg. 43,2 (7,2 nominell ändring) Ingen uppg. 14 ( 3,4 nominell ändring) Ingen uppg. 42 ( 25 nominell ändring) Ingen uppg. + 3,7 (Obligatoriska tjänster) + 6,6 (Liten användartaxa) Ingen uppg. -10,2 (+ 27,6 nominell ändring) ' 5 8 (+ 8 nominell ändring) 23,7f 10,2 nominell ändring) Ingen uppg. = Inga tillgängliga uppgifter. Källa: De nationella tillsynsmyndigheterna (1995) Anmärkningar till tabell A8 1. Uppgifter lämnade för ändring av enskilda taxeelement men ingen totalsiffra finns angiven. 2. Genomsnittlig generell taxeändring endast för samtalsavgifter. 3. Perioden 1990 1994. 4. Lämnade uppgifter visar prisändringarna för ett ospecificerat paket av tjänster i förhållande till konsumentprisindex. 5. Beräknat på grundval av Telias index för sitt taxepaket. 6. Totalsiffrorna för den generella procentuella ändringen av BT:s taxor mellan 1990/91 och 1994/95. Gäller ett generellt vägt genomsnitt för alla tjänster i priskontrollpaketet, inte bara dem som anges i tabellen. Information om och kontroll över kundernas utlägg för telekommunikation 3. Här ovan visades privatkundernas ökade tillgång till samtalsspärr, vilket möjliggör en viss kontroll genom att de kan spärra samtal till valda tjänster (t. ex. betalteletjänster) eller eventuellt till fjärr- eller utlandssamtal. 4. Utöver detta kommer det enligt telefonidirektivet från utgången av 1996 att krävas att medlemsstaterna fastställer mål för tillhandahållandet av specificerade telefonräkningar en tjänst som i alla händelser i allt högre grad är allmän i hela EG. Detta är ett viktigt hjälpmedel för att ge kunderna tillräckliga uppgifter om hur mycket pengar de lagt ut på telefon. Samtidigt påpekades det långa faktureringsperioderna gjorde det svårt för en del användare att kontrollera sina utlägg och att de därför borde göras uppmärksamma om en bestämd telefonförbindelse används i orimlig eller ovanlig utsträckning. i flera kommentarer att de nuvarande 44 BILAGA 2 : DE NUVARANDE SAMHALLSOMFATTANDE TJÄNSTERNA FÖR TELEKOMMUNIKATION I EUROPEISKA UNIONEN Användningen av särskilda och målinriktade taxesystem i EG Som en del av det allmänna syftet att säkerställa överkomligheten hos teletjänsterna finns det särskilda och målinriktade taxor i samtliga medlemsstater (se närmare tabell A8) för att förbättra den generella överkomligheten hos de samhälisomfattande tjänsterna för vissa användare eller användargrupper med särskilda behov eller samtalsmönster. Låganvändarsystem finns i Frankrike, Irland, Sverige och Förenade kungariket. Sådana system är särskilt viktiga i samband med en taxeutjämning eftersom det i allmänhet är de användare som ringer sällan eller ringer få fjärr- och utlandssamtal som kan missgynnas av de prisändringar som utjämningen medför. Utöver detta finns det sociala system för låginkomsttagare i Belgien, Tyskland, Frankrike och Österrike. Samtliga medlemsstater, med undantag av Luxemburg, Nederländerna och Finland, erbjuder också någon form av särskilda taxepaket för äldre och handikappade. Ett antal organisationer, särskilt de som är företrädare för handikappade användare, betonade i detta sammanhang nödvändigheten av att sådana system automatiskt är tillgängliga för sådana användare eller åtminstone att de administrativa förfarandena för att utnyttja sådana system borde göras mindre omfattande (t. ex. för att undvika kravet på separat registrering för varje system). 45 BILAGA 2 : DE NUVARANDE SAMHALLSOMFATTANDE TJÄNSTERNA FÖR TELEKOMMUNIKATION I EUROPEISKA UNIONEN Tabell A9: Taxeändringar inom EG mellan 1990 och 1995 I allmänhet anges faktiska procentuella ändringar (nominella ändringar inom parentes). * visar att siffran är en faktisk ändring om ingen nominell siffra finns angiven. Total ändring B1 i/u Installation Anslutning/uppköp pling + 39% Befintlig linje -37% Abonnemang + 35% stora områden +50% medelstora områden + 70% små områden Lokal + 7. 6% Regional [ Nationell Internationell +5. 8% (Trafik mellan angränsande zoner) -5. 8% (Trafik mellan icke-angränsande zoner) Ingen ändring I/U - 20. 6% - 55. 4%* (>100km) - + 68. 6%* - 23. 5% + 10. 6% - 29. 5%8 (- 37%) (>100km) -19% (- 27. 5%) Exempel: Frankrike -22. 2%; - 33. 3%; Italien Spanien - 28. 6%; USA Japan - 40%; - 55%; - 5 %2 Exempel: USA -68. 9%* Norge -33. 9%* -1. 6%* EXEMPEL EG-samtal - 23% USA - 6 1% -18. 7% (-27. 5%)9 + 8. 5% -15. 4%* + 89. 1%* + 192. 3% + 25% (+ 11. 5%) DK D3 GR4 £5 F* 1 +0. 5% I/U + 8. 3% + 3. 5% -15. 4%* -15. 4%* -43. 2% (-7. 2 i nominella tal) i/u + 105. 2%* + 68. 1%* + 2. 38% + 24. 2% - 1 4% (- 3. 4% nominell ändring) i/u + 30%7 (+16%) i/u Privat: + 42% Foretag : Ingen ändring Högtrafik : + 4 1% Foretag: + 12% Högtrafik Företag - 1 1% - 6% IRL L" -42% (-25% nominell ändring) i/u Ingen ändring Ingen ändring + 10% -4. 610 Ingen ändring Ingen ändring Se nationell Se nationell Högtrafik: Övrig: -6% -13. 4% Exempel: Förenade kungar. högtrafik - 2 0 %; - 20% Lågtrafik - 43% USA högtr. - 48% Lågtrafik Förenade kungariket -4. 7% Övriga: - 4. 7% 1995 -13 till 50% 46 BILAGA 2 : DE NUVARANDE SAMHALLSOMFATTANDE TJÄNSTERNA FÖR TELEKOMMUNIKATION I EUROPEISKA UNIONEN total ändring Installation Abonnemang Lokal Regional Nationell Internationell NL12 AUT P Påbjudna tjänster + 3. 7%* Låganvändartaxa + 6. 6%* j /u -10. 2% (+27. 6% nominell ändring) FIN -5%™ S16 UK18 -8% (+8% nominell ändring) - 23. 7% (-10. 2% nominell ändring)'** Ingen ändring 16. 7% Genomsn. : + 22% Högtrafik : +26% +18% Lågtrafik : Genomsn. : +22% Högtrafik : + 26% Lågtrafik : + 18% +33% -0. 6% (+41. 2% nominell ändring) Ingen ändring - 5. 9% (+33. 7% nominell ändring) Ingen ändring + 11. 9% (+58. 9% nominell ändring) ^*0% + 27. 1%-(+80. 6% nominell ändring) - 1 1% -13. 7% (+22. 6% nominell ändring) i/u i/u i/u + 14. 2%14 + 2. 4 (%)* i/u + 15till20%17 + 60%17 Högtrafik : - 61. 2% i/u -21. 3% i/u Europe: - 32. 2% (-3. 6% nominell ändring) Övriga : - 44. 5% (-21. 2% nominell ändring) Exempel1 b: Sverige Tyskland USA i/u - 47. 4% -19. 2% -16. 8% Privat: -0. 7% Företag: -33. 1% Endast privat: +37. 5% Endast företag: +37. 7 Partihandel: +54. 4% -13% -19. 8% B1-taxa:-19. 5% B-taxa: -35. 5% - 22. 3% Källa: De nationella tillsynsmyndigheterna (1995) Ingen uppg. = Uppgifter som visar procentuella ändringar i särskild taxa från 1990 1995 lämnas ej av de nationella tillsynsmyndighetema. Anmärkningar till tabellen 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. Belgacom återbetalar den garanti som tidigare tagits ut av kunderna. Period: 1994 1995. Sedan juli 1995 har samtal från Danmark till andra EU-länder, Norge och Schweiz sänkts med 20% (lågtrafik). En liknande 20% sänkning gjordes till USA och Canada i januari 1995. Period 1990 1994. Inflationsindikatorn för perioden visade en prisökning på +15,4%. Genomsnittlig total taxeändring endast för samtalsavgifter. Taxeändringarna gäller endast 1994. Period 1990 1994. Den procentuella ändringen gäller både anslutnings- och abonnemangsavgiften. Minskningen beror på att lokalsamtalsområdena utvidgats. Uppgifter lämnade för en rad taxor som varierar från EG-interna/gränsöverskridande -19% (- 27,5%) till Nordamerikanska vior - 32% (- 29%). 47 BILAGA 2 : DE NUVARANDE SAMHALLSOMFATTANDE TJÄNSTERNA FÖR TELEKOMMUNIKATION I EUROPEISKA UNIONEN 10. 11. 12. 13. 14. 15. 16. 17. 18. 19. Samtal till Nordirland ingår. Sedan den 1 juli 1993 är en markering 4 minuter lång (högtrafiktaxa) och 8 minuter lång (lågtrafiktaxa). Sedan den 1 maj 1995 debiteras minst 20 markeringar i månaden per abonnentlinje. Lämnade uppgifterna visar ändrade priser för ett ospecificerat paket av tjänster i förhållande till konsumentprisindex. Totalsiffran har beräknats för privata användare som huvudsakligen utnyttjar lokala telefontjänster. Siffran för företag skulle vara en annan eftersom de använder mera tjärr- och internationell telekommunikation och priserna för dessa tjänster har sjunkit avsevärt. De lämnade uppgifterna visar ändrade priser för ett ospecificerat paket av tjänster i förhållande till konsumentprisindex. Paketet består till 8% av en anslutningsavgift, en årlig abonnemangsavgift och 750 4-minuters lokalsamtal på dagtid. Billigaste taxa och billigaste operatör: (1990) Telecom Finland och (1995) Telivo. Period 1993 1995. Beräknat på grundval av Telias index för sitt taxepaket. Prisändringarna gäller BT. Totalsiffror för den samlade procentuella ändringen i BT:s taxor mellan 1990/91 och 1994/95, relaterar till ett sammantaget vägt genomsnitt för alla tjänster i priskontrollpaketet, inte endast de priser som förtecknas i tabellen. 48 BILAGA 2 : DE NUVARANDE SAMHALLSOMFATTANDE TJÄNSTERNA FOR TELEKOMMUNIKATION I EUROPEISKA UNIONEN Tabell A10 Särskilda taxor för vissa målgrupper i EG Land 3 DK GR IRL NL Beskrivning av systemet Enligt kontraktet mellan belgiska staten och Belgacom införs vissa taxenedsättningar av sociala eller humanitära skäl. i) Samhällsgrupper: Ca 370 000 personer utnyttjar den sociala telefontaxan (8,1% av det totala antalet anslutningar). Följande taxe nedsättningar tillämpas: 70% nedsättning av anslutningsavgiften, 50% nedsättning av abonnemangsavgiften och 50 fria samtalsmarkeringar på 2 månader. ii) Äldre och handikappade: Nedsatta taxor för äldre (över 65 år) och handikappade. Särskild texttelefontjänst för användare med nedsatt hörsel, inbegripet tillhandahållande av olika typer av terminalutrustning. Tjänsten tillhandahålls på icke-kommersiella grunder. Nedsatta taxor för användare med nedsatt syn eller blinda vid användning av nummerbyråtjänster. System med nedsatta taxor för äldre, handikappade och låginkomsttagare. Dessa särskilda grupper får en nedsättning av abonnemangsavgiften på 5 DM och 30 fria samtalsmarkeringar per månad. Taxorna kommer att utjämnas under 1996, vilket kommer att medföra större avdrag. Det finns inget taxesystem för låganvändare och inget är planerat. i) Handikappade: Särskilda nedsatta taxor har införts för blinda abonnenter. Dessa får 150 fria markeringar per månad på den första huvudlinjen som står i deras namn. Dessutom har specialgjorda offentliga korttelefoner installerats på flygplatser, järnvägs- och busstationer och sjukhus. Det finns ingen särskild politik för låganvändarsystem inom ramen för samhälisomfattande tjänster. i) Âidre och handikappade: Ett särskilt "socialt abonnemang" bestående av 95% nedsättning av månadsavgiften och 70% nedsättning av ingångsavgiften för medborgare över 64 år och handikappade (förutsatt att de inte har en viss inkomst). i) Handikappade, äldre och vissa samhällsgrupper: Nedsatta taxor för särskilda samhällsgrupper, t. ex. handikappade, personer över 65 år oavsett om de är ensamstående eller ej samt krigsveteraner. I dessa nedsättningar ingår 50% nedsättning av abonnemangsavgiften, 40 fria samtalsmarkeringar per månad (privatsamtal) och fria upplysningstjänster. ii) Låganvändarsvstemet ger nedsättning för dem som ringer mindre än 26 markeringar per månad. Fritt abonnemang och subventionerad användning för särskilda användargrupper, t. ex. döva, äldre och handikappade. i) Handikappade: Döva kunder kan använda särskilda textterminaler (Minicom) för att kommunicera med hörande kunder. På grund av att denna metod är långsammare än vanligt tal har operatören ett återbetalningssystem enligt vilket döva kunder har rätt till återbetalning av upp till 70% av sina samtalskostnader med förbehåll för ett årligt maximibelopp. Dessutom kan staten återbetala momsdelen av inköpspriset för den döva personens Minicomutrustning. ii) Företaget ger också ekonomiskt bistånd till frivilliga välgörenhetsorganisationer, t. ex. Samaritans, Irish Cancer Society, Rape Crisis Centre, osv. , vilket gör det möjligt för dem som använder sig av en organisations tjänster att kontakta den via frisamtal eller till nedsatt taxa. iii) Låganvändarsvstem: I den analoga mobiltelefonitjänsten ingår det ett låganvändarsystem som tillhandahåller tjänsten med anslutningsavgifter som är så låga som 41 % av de normala avgifterna och abonnemangsavgifter som ligger strax över 103% av de normala avgifterna men i vilka det ingår en månatlig kredit på samtal inom landet. iv) Äldre och handikappade: Socialdepartementet ger statsstöd till äldre och handikappade, dvs. fritt telefonabonnemang för vissa äldre och handikappade som är ensamstående eller lever tillsammans med andra personer som tillhör särskilda grupper. Sedan januari 1995 finns det ett särskilt system som kan komma laganvändare till godo på begäran (i detta ingår en låg abonnemangsavgift och låga taxor för månatlig låganvändning, dvs, upptill 40 markeringar/månad: 50 lire). Luxemburgs P&T har inga planer på att införa särskilda system inriktade på vissa samhällsgrupper eftersom grundtaxorna för telefon är mycket låga. Det finns inget särskilt system inriktat på någon särskild kundgrupp. 49 BILAGA 2 : DE NUVARANDE SAMHALLSOMFATTANDE TJÄNSTERNA FOR TELEKOMMUNIKATION I EUROPEISKA UNIONEN Land AU Fl UK Beskrivning av systemet Vissa samhällsgrupper, t. ex. blinda, handikappade, pensionärer, låginkomsttagare och studerande, är befriade från följande avgifter: månatlig grundavgift för anslutning och en timmes användande av telefonen per månad. Det finns särskilda taxenedsättningar för pensionärer med en månadsinkomst som är lägre än det nationella minimibeloppet. Nedsättningarna är följande: 60% nedsättning av abonnemangsavgifterna och minst 25 fria samtalsmarkeringar per månad. Operatörerna är likaledes skyldiga att tillhandahålla följande tjänster för befolkningsgrupper med särskilda behov: Mikrotelefoner med förstärkare, ringsignalförstärkare, osv. Det finns inga särskilda system för teleavgifter. Den statliga budgeten finansierar särskilda tjänster för vissa målgrupper som operatörerna inte är villiga att betjäna (dvs, särskilda tjänster för handikappade). Det finns ett avtal mellan staten och Telia i vilket Telia har åtagit sig att tillhandahålla ett abonnemang för låganvändare (Telia Mini). Kvartalsavgiften får inte överskrida 70% av den ordinarie kvartalsavgiften och denna typ av abonnemang bör komma minst 10% av privatkunderna till godo. BT erbjuder följande system: Uppdelad anslutningsavgift: Anslutningsavgiften delas upp i 5 kvartalsvisa avbetalningar (plus en avgift för administration). Depositionsavoifter: BT planerar att under 1996 införa konsumtionsgränser genom vilket nya kunder kommer överens om ett takbelopp för samtalskostnaderna. Genom detta skulle behovet av depositionsavgifter i stor utsträckning upphöra. Låoanvändarsvstem: BT tillhandahåller detta inom ramen för företagets licens om vars riktlinjer förhandling sker med tillsynsmyndigheten. Äldre och handikappade: Depositionsavgift kommer inte att tas ut av nya kunder över 65 år såvida de inte står i skuld till BT eller är försatta i konkurs (Kingston har en liknande policy). Skyddat servicesystem: Genom detta kan äldre och handikappade utse en tredje part att handha betalningen av räkningar. Fri prioriterad felavhiälpninostiänst: För kunder för vilka telefonen är en livsviktig förbindelse med omvärlden säkerställer detta system prioritetsbehandling vid fel. Synskadade och blinda: Dessa erbjuds räkningar med stor stil eller punktskrift eller "talande" räkningar och fria nummerbyråtjänster (alla företag erbjuder det senare för att uppfylla ett licensvillkor). Fria nummerbyråtjänster erbjuds till synskadade kunder och andra som är fysiskt oförmögna att använda den tryckta telefonkatalogen. Döva användare: Dessa har tillgång till Type talk (tryckt tal), en nationell telefonförmedlingstjänst som BT är skyldigt att tillhandahålla och bekosta enligt företagets licens. Textanvändarrabatt kan erhållas som kompensation för att samtal på texttelefoner tar längre tid än motsvarande taltelefonisamtal. Vissa kabelbolag erbjuder personliga besök hos handikappade kunder för att ta upp betalning för deras räkningar. Källa: De nationella tillsynsmyndigheterna (1995) 50 BILAGA 2 : FRÅGEFORMULÄR TILL MEDLEMSSTATERNA FRÅGEFORMULÄR TILL MEDLEMSSTATERNA I DEN NUVARANDE SITUATIONEN FÖR SAMHALLSOMFATTANDE TJÄNSTER Frågor om den nuvarande genomslagskraften för samhälisomfattande tjänster. 1. Hur många företagslinjer och privata linjer fanns det totalt i slutet av 1990 och i slutet av 1994? V. g. ange senare siffrorom möjligt. 2. Vilket var förhållandet mellan antalet privatlinjer och antalet hushåll i slutet av 1990 och i slutet av 1994? 3. Hur många telefonautomater fanns det totalt i slutet av 1990 och i slutet av 1994? 4. Hur många mobiltelefonabonnenter fanns det totalt i slutet av 1990 och i slutet av 1994? V. g. ange senare siffrorom möjligt. Fråga om de grundläggande synpunkterna på tjänsternas kvalitet 5. V. g. specificera närmare de viktigaste parametrar för telefontjänsternas kvalitet som för närvarande offentliggörs. Ange om möjligt närmare uppgifter om leveranstid fel och för nätanslutning, väntetider ersättningssystem samt andelen telefonautomater i funktion. reparation av för Fråga om vilka grundläggande telefontjänster som erbjuds. 6. V. g. specificera närmare de viktigaste funktioner som leverantörerna av fasta telefontjänster erbjuder. Ange om någon eller några av följande funktioner är kommersiellt tillgängliga eller den planerade dagen för deras lansering: Tonvalssignalering, påskyndning/samtal väntar, medflyttning eller överflyttning, röstbrevlåda, nummerpresentation. Ange också om kunderna erbjuds möjlighet till (t. ex. nummerpresentation) eller möjlighet att spärra användningen av särskilda tilläggstjänster (t. ex. betalteletjänster)? samtalstjänsterna samtalsvis linjevis spärra eller att 51 BILAGA 2 : FRÅGEFORMULÄR TILL MEDLEMSSTATERNA II JUSTERING AV PRISSTRUKTURER, ÖVERKOMLIGHET OCH SÄRSKILDA ÅTGÄRDER I flertalet medlemsstaterna ändras taxestrukturerna i linje med utjämnings processen med hänsyn till moderna kostnadsstrukturer och konkurrenspressen och för att stimulera en mera effektiv användning av telenäten. Frågor om de viktigaste prisjusteringarna, om det förekommer en generell sänkning av priserna, om pristak används prisjusteringar, telefontjänsternas överkomlighet och om särskilda taxor erbjuds. kontrollera för att 1. Vilka är de viktigaste taxereformerna som genomförts eller planeras? 2. Är det möjligt att ange ett mått på den genomsnittliga ändringen i taxenivåerna specificera uppgifterna om anslutningsavgifter, sedan abonnemangsavgifter/fasta avgifter, taxa för lokal-, fjärr- och utlandssamtal). 1990? (V. g. 3. Vilka bestämda mål finns för justering av taxestrukturerna? Finns det några pristak och i så fall vilka? Vilka eventuella planer finns det på att införa pristak eller att ändra befintliga system? V. g. ange de senaste uppgifterna om de särskilda system (frivilliga eller till följd av lagstiftning) som används eller planeras för att tillhandahålla tjänsterna till särskilda kundgrupper. I detta ingår system med inriktning på särskilda sociala behov (system för handikappade/äldre/låginkomsttagare, osv. ), system för att förhindra de omstrukturerade taxorna från att få negativ inverkan för vissa kunder. Slutligen, vilka låganvändarsystem (frivilliga eller till följd av lagstiftning) finns eller planeras? 52 BILAGA 3 SAMHALLSOMFATTANDE TJÄNTER : FORTECKNING ÖVER ORGANISATIONER SOM LÄMNAT SKRIFTLIGA KOMMENTARER TILL TEMASKRIFTEN OM BILAGA 3: SKRIFTLIGA KOMMENTARER OMFATTANDE TJÄNSTER FÖRTECKNING ÖVER ORGANISATIONER LÄMNAT TILL TEMASKRIFTEN OM SAMHALLS SOM ANGÅ Antelope Consulting APEC - Association of Private European Cable Operators ARD - Radio + TV SIMILEC A T &T ATC Finland Austrian Ministry of economy and transport Belgacom BellSouth British Telecom Bureau Européen des Unions des Consumateurs Conseil National du Patronat Français Compagnie General des Eaux COST 219 - National Research & Development Centre for Welfare & Health COST 219 The Mike Martin Consultancy CRID CURDS - University of Newcastle Dansk Industri (Dl) Department of Trade and Industry (UK) Deutsche Postgewerkschaft Deutsche Telekom Direction Générale des Postes et Télécommunications (FR) ETNO EU Committee of the American chamber of Commerce in Belgium European Conference of Data Protection Commissioners Forschungsinstitut fur anwendungsorientierte Wissensverarbeitung France Telecom Fundesco GEF - Global Electronic Finance Management INESC Ingeneria y Gestion de Redes INTEL International Council of Aircraft Owner and Pilot Associations IPTT Kooperativa Institutet Erika Mann M. E. P. Mercury Communications Ltd MFS Communications Ministerie Van Verkeer en Waterstaat (NL) Ministry of Transport & Communications (FIN) Ministry of Transport & Communications (SWED) Omnitel Pronto Italia Portugal Telecom PTT Force Ouvrière PTT Telecom STET TAG - Telecommunications Action Group TELECEL S. A. Telecom Eireann 53 BILAGA 3 SAMHALLSOMFATTANDE TJÄNTER : FORTECKNING ÖVER ORGANISATIONER SOM LÄMNAT SKRIFTLIGA KOMMENTARER TILL TEMASKRIFTEN OM Telefonica de Espana Telenor TELIA AB The Finnish Consumers Association Thyssen Telecom A. G. The Telecommunications Managers Association United States Council for International Business Universidad de Valencia Universität Potsdam VEBACOM 54 BILAGA 4 SAMHALLSOMFATTANDE TJÄNSTER : RESUMÉ ÖVER DE VIKTIGASTE FRGORNA VID DET OFFENTLIGA SAMRÅDET OM TEMASKRIFTEN OM BILAGA 4: RESUMÉ ÖVER DE VIKTIGASTE FRÅGORNA VID DET OFFENTLIGA SAMRÅDET OM TEMASKRIFTEN OM SAMHALLSOMFATTANDE TJÄNSTER En lång rad kommentarer lämnades under det offentliga samrådet. Det är lämpligt att framhålla fem av de viktigaste frågor som uppkom. 1. De samhälisomfattande tjänsternas räckvidd Den fortlöpande förbättringen av tjänsternas nivå och kvalitet erkänns inom Europeiska gemenskapen. Få kommentarer talade för en radikal omformulering av de nuvarande principerna för de samhälisomfattande telefontjänsterna, vilka fortfarande borde vara strängt definierade men öppna för framtida utveckling mot bakgrund av ändrad efterfrågan från kunderna och på marknaden. Vissa organisationer, i synnerhet användarorganisationer och operatörer från de mindre gynnade regionerna, menade dock att de nuvarande principerna för samhälisomfattande tjänster kunde vara mer ambitiösa och borde omfatta förhyrda förbindelser och ISDN. Samtidigt gavs det stöd för åtgärder på europeisk nivå för att stärka de nuvarande principerna i syfte att överbrygga de stora klyftor som för närvarande råder beträffande räckvidden för de samhälisomfattande telefontjänsterna och behovet av tydliga förpliktelser om överkomlighet. Det lades stor vikt vid att se till att användarna får tillräcklig information om och kontroll över sina utgifter (t. ex. specificerade flexibla betalningsmetoder, som att dela upp anslutningsavgifterna på ett antal avbetalningar, eller att ge användarna möjlighet att blockera samtal till bestämda nummer). räkningar, 2. Tjänsternas kvalitet och jämförbarhet på europeisk nivå Av särskilt intresse till följd av samrådet var de stora variationerna i de kvalitetsmål som för närvarande fastställs på nationell nivå liksom det nationella upprätthållandet av målen samt tillgången till och typen av ersättning om målet inte uppfylls. Denna angelägna fråga för användarna förvärras genom de svårigheter en del nationella tillsynsmyndigheter har att få uppgifter om de grundläggande parametrarna för de samhälisomfattande telefontjänsterna, t. ex. antalet privatbostäder där det finns telefon, och genom bristen på jämförbarhet hos vissa uppgifter i de olika medlemsstaterna. för tjänsternas kvalitet på nationell nivå skall Situationen avhjälps delvis genom telefonidirektivet i vilket det fastställs att det parametrar införas och offentliggöras. Det framgår dock av samrådet att användarna begär mer än detta och att den varierande servicekvaliteten i medlemsstaterna påverkar tillhandahållandet av alleuropeiska nät och tjänster. Om detta inte avhjälps kan klyftorna mellan gemenskapens utvecklade områden och dess mindre gynnade regioner vidgas och därmed undergräva målet för ekonomisk och social sammanhållning. En ytterligare fråga som togs upp av konsumentorganisationerna var om det finns adekvata sanktioner på nationell nivå för att göra det möjligt att tvinga fram kvalitativt tillfredsställande tjänster. Mera generellt väckte dessa organisationer frågan om konsumenternas engagemang, både på nationell och europeisk nivå, i fråga om att fastställa kvalitetsmål, mått på överkomlighet och mera generellt i beslut om de samhälls- 55 BILAGA 4 SAMHALLSOMFATTANDE TJÄNSTER : RESUMÉ ÖVER DE VIKTIGASTE FRGORNA VID DET OFFENTLIGA SAMRÅDET OM TEMASKRIFTEN OM omfattande tjänsternas och informationssamhällets framtida utveckling. 3. Kostnadsberäkning telefontjänsterna och finansiering av de samhälisomfattande Vid det senaste samrådet uppmuntrades det inte till ingående kommentarer om kostnadsberäkningen samhälisomfattande telefontjänsterna på grund av den ingående diskussionen i samband med grönboken om infrastruktur (se KOM(95) 158). Dessa principer återges i de föreslagna direktiven om samtrafik och fri konkurrens. finansieringen och de av I de fall då kommentarer lämnades visade de emellertid en tendens att ta upp praktiska frågor i samband med kostnadsberäkning (t. ex. beräkningen värdet för de befintliga operatörerna av att tillhandahålla samhälisomfattande telefon tjänster) eller finansiering (kravet på en fond för samhälisomfattande tjänster, möjligheterna att genomföra mekanismer för betalning eller samverkan). Det ansågs att ytterligare vägledning om dessa praktiska frågor på europeisk nivå skulle vara nyttig trots att de viktigaste regleringsprinciperna finns i den föreslagna lagstiftningen. 4. Taxeutjämning Det gavs allmänt stöd för den taxeutjämningsprocess som Europeiska gemenskapen har engagerat sig i, med många kommentarer som betonade att det var nödvändigt att processen genomförs senast den dag som fastställts för fullständig liberalisering. Många pekade på de vinster som generellt lägre taxor skulle medföra för många användare. Samtidigt insåg man att det var nödvändigt att skydda vissa användargrupper från följderna av obegränsad utjämning så att inte kunder tvingas lämna nätet på grund av de kostnader denna för med sig. Konsumentorganisationerna betonade i detta sammanhang betydelsen av pristak och särskilt målinriktade taxor. 5. Allmän tillgång till informationssamhället fick ett brett Den grundläggande betydelsen av i dagens ingå erkännande, men de framväxande tjänsterna ansågs samhälisomfattande idén om marknadsledd "offentlig tillgång" (anslutning av skolor, sjukhus, bibliotek, osv. ) stöd trots att det inte ansågs nödvändigt att fastställa exakta mål i detta skede. informationssamhället inte telefontjänster. Samtidigt fick På samma gång erkändes behovet att införa lämpliga mekanismer för att övervaka efterfrågan på och spridningen av nya tjänster både på nationell och europeisk nivå för att bevaka de samhälisomfattande telefontjänsternas räck vidd, i synnerhet för att mäta i vilken utsträckning den "offentliga tillgången" utvecklas, särskilt i de mindre gynnade regionerna i unionen. Konsumentorganisationerna betonade också betydelsen av få göra sin stämma hörd i samband med denna övervakning. I Sverige, till exempel, har nya abonnemang på mobiltjänster för första gången varit fler än nya abonnemang i det fasta nätet. 56 BILAGA 4 SAMHALLSOMFATTANDE TJÄNSTER : RESUMÉ ÖVER DE VIKTIGASTE FRGORNA VID DET OFFENTLIGA SAMRÅDET OM TEMASKRIFTEN OM 2 3 4 5 6 I Spanien, till exempel, finns det över 800 000 abonnenter som betjänas via trådlösa lokalnätstjänster och mer än 700 trådlösa telefonkiosker. Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om en åtgärd på unionsnivå inom området för satellitbaserade personkommunikationstjänster i Europeiska unionen. KOM(95) 529, 8. 11. 95. VSAT - Satellitterminaler med mycket liten apertur. Artikel 5 och bilaga II Se "Performance Indicators for Public Telecommunications Operators", Information Computer and Communications Policy series, nr 22, OECD, Paris 1990 och ETSI:s tekniska rapport "Quality of service indicators for Open Network Provision (ONP) of voice telephony and Integrated Services Digital Network (ISDN), ETR 138, juli 1994 57 ISSN 1024-4506 KOM(96) 73 slutlig DOKUMENT SV 15 08 10 Katalognummer : CB-CO-96-118-SV-C ISBN 92-78-01694-2 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg