title: Meddelande från kommissionen - Gemenskapens strukturinsatser och sysselsättningen

eurovoc_concepts:
Structural Funds
development policy
employment policy
impact study
structural policy

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 20. 03. 1996 KOM(96) 109 slutlig MEDDELANDE FRÂN KOMMISSIONEN GEMENSKAPENS STRUKTURINSATSER OCH SYSSELSÄTTNINGEN GEMENSKAPENS STRUKTURINSATSER OCH SYSSELSÄTTNINGEN Innehållsförteckning I. Analys och utvärdering av strukturåtgärdernas inverkan på sysselsättningen A. Strukturfondernas strukturerande verksamhet är en nödvändig förutsättning för skapandet av en varaktig sysselsättning En sysselsättningseffekt som varierar mellan olika mål Kvantifiering av effekten B. C. Sida 3 3 9 16 II. Möjliga anpassningar: Att göra mer och bättre för sysselsättningen inom ramen för den nuvarande programplaneringen 18 Säkerställa villkor för en varaktig ekonomisk tillväxt på lång sikt Öka tillväxtens sysselsättningsintensitet Främja ett mer frivilligt synsätt på ekonomisk och social solidaritet, inklusive lika möjligheter Att utveckla och berika partnerskapet inom ramen för strukturinsatserna 18 21 29 31 35 A. B. C. D. Slutsatser Bilagor GEMENSKAPENS STRUKTURINSATSER OCH SYSSELSÄTTNINGEN BAKGRUND Allvaret i sysselsättningssituationen utgör en central angelägenhet för Europeiska unionen, där det för närvarande finns ungefär 18 miljoner arbetslösa. Detta gör att kampen mot arbetslösheten och skapandet av nya arbetstillfällen har högsta prioritet i Europeiska gemenskapen och i medlemsstaterna. Europeiska rådet i Essen beslöt i linje med vitboken "Tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning" att genomföra åtgärder på medellång sikt inom detta område med hjälp av fleråriga program som medlemsstaterna skall fastlägga. I sitt meddelande till rådet om uppföljningen av Essenmötet^-underströk kommissionen nödvändigheten av att säkerställa sammanhanget mellan den politik som beslutades om i Essen och användningen av strukturfonderna. Kommissionen framlade likaledes i sitt senare meddelande om tendenserna i och utvecklingen av sysselsättningssystemen i Europeiska unionen och den europeiska strategin för sysselsättning2 sina prioriteringar rörande strukturfondernas beaktande av de senaste utvecklingstendenserna och av den framtida sysselsättningspolitiken. Denna rapport fick ett gynnsamt mottagande vid Europeiska rådets möte i Madrid, där rådet främst betonade "de ömsesidigt gynnsamma effekterna av en fördjupad samordning mellan unionens ekonomiska politik och dess strukturpolitik". ecu i 1995 års priser 170 miljarder en budget om Med (inklusive sammanhållningsfonden) för tidsperioden 1994-1999 spelar strukturfonderna, inom ramen för den ekonomiska och sociala sammanhållningen, en viktig roll när det gäller att främja sysselsättningen, särskilt i de medlemsstater och regioner där strukturfonderna koncentreras med hjälp av program som medlemsstaterna har det huvudsakliga ansvaret för. Fonderna lämnar stöd till skapandet av sysselsättning på medellång och lång sikt humankapitalets genom anpassningsförmåga, dels av arbetsmarknadens funktion. De har också en kortsiktig inverkan genom en ökning av efterfrågan på varor och tjänster. förbättring dels kapitalets fysiska och det av I avsikt att inom Europeiska unionen dämpa de svårrubbade regionala skillnaderna, även rörande sysselsättningen, främjar sturkturpolitiken en balanserad territoriell utveckling av prioriterade regioner. Skillnader i arbetslöshetsnivån tenderar också att skapa starka spänningar inom unionen - arbetslöshetsnivån varierar regionerna emellan från 3,4 % till 34,7 %, - dvs ett förhållande på 1 till 10 (jfr. bilaga I). KOM(95)74 slutl. av den 8 mars 1995. KOM(95)465 slutl. av den 11 oktober 1995. Arbetslöshetsstatistiken måste vidare kompletteras med angivelser om de sysselsättningsgrader som beaktar sysselsättningsfrekvensen (förhållandet mellan den yrkesverksamma delen av befolkningen och den del av befolkningen som befinner sig i åldern mellan 15 och 64 år, dvs. i arbetsför ålder), vilket gör det möjligt att återspegla situationer med undersysselsättning. Även i detta avseende är skillnaderna mycket stora, med sysselsättningsfrekvenser på mellan 51 % och 86,5 % (jfr. bilaga II), där de lägsta nivåerna i huvudsak berör unionens södra delar (norra Grekland, Spanien, Mezzogiorno i Italien). till genomförandet av en aktiv I de andra regionerna bidrar strukturpolitiken arbetsmarknadspolitik som berör å ena sidan integrering i yrkeslivet av ungdom, långtidsarbetslösa och personer som hotas av utestängning från arbetsmarknaden, och å andra sidan arbetstagares anpassning till industriella förändringar. Strukturpolitiken kan, genom att bidra till att stimulera sysselsättningen, även bidra till lika möjligheter. Europeiska råden har betonat att dessa är en prioriterad uppgift för unionen och dess medlemsstater. I. A. ANALYS OCH UTVÄRDERING AV STRUKTURÅTGÄRDERNAS INVERKAN PÅ SYSSELSÄTTNINGEN Strukturfondernas förutsättning för skapandet av varaktig sysselsättning strukturerande verksamhet är en nödvändig 1 ) Totalt sett har strukturåtgärderna en dubbel påverkan: a) b) I första hand på utbudssidan: de investeringar som samfinansieras av förbättra produktionsapparatens strukturfonderna ekonomiska resultat genom en höjning och anpassning av tillgången på fysiskt kapital och humankapital, vilket på sikt möjliggör en sysselsättningsökning. bidrar till att I andra hand på efterfrågesidan. där åtgärderna utövar en direkt påverkan på intäkter och sysselsättning men även har betydande indirekta och härledda effekter förenade med ökningen av den slutliga efterfrågan. De har också överföringseffekter utanför stödregionerna (leakage effects), vilka huvudsakligen gynnar de mer utvecklade områdena. Mer generellt skulle strukturpolitiken kunna betraktas som en del av olika länders nationella ekonomiska politik, vilken den bidrar till att samfinansiera. Typexemplet på detta är den "gemensamma uppgiften" i Tyskland, ett nationellt stödsystem med regionala syften. MatofrKottQTftisk påverkan Det av de investeringar som genomfars î de berörda regionerna I form av ttfuttomvesterirjgar utgdr den del av gemenskapens bidrag som avsätts till investeringar (särskilt genom ERUF) nära 12 % av alla offentliga och privata, investeringar i Grekland, mellan 8 % och 9 % i Irland respektive Portugal och 7 % i berörda regioner î Spanien* Dessa proportionen som måk inte tar hänsyn till sammanhålhungsfonden, gdr det möjligt att få en inblick i fondernas ekonomiska effekter. ÏM är här fråga om proportioner som beräknats med utgångspunkt i totala investeringar* såväl privata som offentliga* öm kvoterna beräknas enbart m&å utgångspunkt från offentliga investeringar* blir dessa kvoter följaktligen ansenliga och kan rentav nppgå till 50 % av investeringarna. Inverkan på tillväxten i de stadberättigade staterna De första fastställda beräkningarna rörande CCA ger vid handen att dessa kommer att få en markant effekt på tillväxten och därigenom också på sysselsättningen. För Portugal och Grekland beräknas gemenskapsstödet leda till en ytterligare BNP4ilIväxt om 0*5 % per år (mer än en procent om hansyn tas till det nationella bidraget). Således bor Portugals och Greklands BNP år 1999 nå en nivå som ligger 3 % över den som skalle ha uppnåtts utan transfereringar från gemenskapen. De första resultaten från beräkningarna för Spanien och Irland visar på en ytterligare BNP-tillv&tt i berörda regioner om 0>4 % per år (0,7 % om hänsyn tas till det nationella bidraget), dvs. en BNP som år 1999 är 2 % större än den som normalt skulle ha uppnåts utan stöd. De reella effekterna på tillväxten beror givetvis till stor del på det totala ekonomiska sarjm*anhanget> det vill säga både på den mate oekonomiska politikens framgångar och på varldseicotiommsntvecklmg, „ _ __ 2) Strukturåtgärderna gör bruk av en rad instrument, samlade kring tre typer av verksamheter: stöd till infrastruktur, stöd till den produktiva sektorn och utveckling av de mänskliga resurserna. a) Infrastrukturerna har en pådrivande effekt på tillväxten och följaktligen på sysselsättningen: (i) En mer utvecklad infrastruktur skapar positiva externaliteter för det privata kapitalet (höjning av produktiviteten och sänkning av produktionskostnaderna). Denna företeelse är särskilt märkbar i de mest underutrustade regionerna i mål 1 -områden. (ii) Effekterna på sysselsättningen är generellt sett positiva. De kan uppdelas i följande: effekter Direkta huvudsakligen — förenade med byggverksamhet. Detta ger emellertid sysselsättning av temporär och delvis utanförliggande karaktär, — som Indirekta effekter sammanhänger med den färdiga infrastrukturen och med dess utnyttjandegrad. Sysselsättningstätheten är här av varierande omfattning. förenade med externaliteter Mfotôfrukturer De omfattande program för jamvägsinfrastruktur vilka understöds av EROF i Italien och Grekland kommer att på ett direkt sätt bidra till skapandet eller bevarandet av 37 000 respektive 11*600 arbetstillfällen, D^n indirekta påverkan har beräknats till 57 000 arbetstillfällen t Italien och 7 100 i Grekland, Programmet fbr byggande och utrustning av 15 sjukhus vilka planeras i den spanska regionen Castilla Leon kommer att bidra till skapandet av 445 direkta arbetstillfällen. Slutligen uppgår en första, troligen underskattande beräkning av inverkan från de infrastrukturer som finansieras av sammanhållniögsfonden 1993 till 40 000 personer/år vartill skall läggas 7 500 personer/år för driften av infrastrukturerna. b) Stöd till den produktiva sektorn Här bör man skilja mellan system för stöd till företag och indirekta åtgärder riktade mot utbudet av servicetjänster: (i) Direkta stöd: deras effekter varierar i sysselsättningshänseende, eftersom sambandet mellan dem och sysselsättningen varierar med investeringens art (produktivitet, kapacitet, hejdande av miljöförstöring, diversifiering), med sektor (kvoten kapital/arbete) och deras mer eller mindre tvingande inriktning när det gäller sysselsättningen. Man kan också framhålla deras huvudsakliga begränsning: deras ofta automatiska karaktär tillåter inte alltid att man beaktar sysselsättningsvariabeln i investeringsbesluten. Strukturfondernas bestämmelser föreskriver, i vilket fall som helst, att dessa stödsystem inriktas mot att främja skapandet eller bevarandet av varaktig sysselsättning, vilket är något som följaktligen systematiskt bör kontrolleras av kommissionen och medlemsstaterna. Många direkta stöd förefaller för övrigt vara otillräckligt inriktade på tillväxtbranscher, då de generellt sett främst gynnar storföretag framför de små och medelstora företag som ofta är teknologiskt innovativa och sysselsättningsskapande. Samtidigt är de oftast mer inriktade på fysiska investeringar än på immateriella investeringar. toe&erittgssf&l I Spanien, där denna punkt är reglerad i lag, i Tyskland och i Förenade kungariket är positiva effekter på sysselsättningen ett centralt villkor för investeringsstöden, Systemen för investeringsstöd i Portugal och, i lägre grad, i Italien» är däremot inriktade på företagens konkurrenskraftighet, och därigenom visar sig resultat i form av nya arbetstillfällen först efter lite längre tid, (ii) Servicetjänster till företag: dessa åtgärder av immateriell karaktär utgör en väsentlig beståndsdel i stödet till den produktiva sektorn. — Det är oklart vilka effekter de får på sysselsättningen: de ökar mängden immateriellt kapital och gör det möjligt att öka effektiviteten hos lokala företag och deras externa konkurrenskraft. De kan indelas i och inklusive rådgivnings- vägledningstjänster, O mekanismer för finansieringsteknik, O tjänster för innovationsstöd avseende kvalitet och FoTU, vilka framstår som särskilt betydelsefulla i de mest avlägset liggande och minst folktäta områdena. De förutsätter där ett ideellt upplysnings- och spridningsarbete. Även om åtgärdernas direkta effekt på sysselsättningen förblir relativt begränsad till de individuella ekonomiska aktiviteternas nivå, rör det sig dock ofta om mycket kvalificerade arbeten med högt förädlingsvärde vilka rymmer en betydande total potential, särskilt när det gäller skapandet av nya företag, främjandet av ny teknik och ett mer intensivt utbyte mellan forskningscentra och företag. — Tjänster till förecas I underprogrammet måMttmngäröa att en hel uprMttaing med nya tjänster skall erbjudas företagen* för den portugisiska CCA-industrin framhålls särskilt i Mål 2:& EPD för Förenade kungariket innehåller särskilda åtgärder för att stödja skapandet av strategiska grupper med små och medelstora företag inom framtidssektorer på regional nivå: tonvikten läggs vid utvecklingen av små företag på lokalplanet Problematiken med stöd till innovationer och FoTU har bedömts vara särskilt betydelsefull inom mål 6. Finland kommer inom dessa regioner att anslå ungeÄ 35 % av ird&randet av resurserna telekommunikationer i jordbruksområdena gjort det möjligt för vissa aktiviteter att slå rot i tillgång till vissa tjänster och kompetenshdjande yrkesutbildning {vilket gäller exempelvis Förenade kungarikets "telecottages**). i sitt program till detta tema. På samma sätt har isolerade områden och få Slutligen kan som exempel nämnas gemenskapsprogrammet för europeiska företags- och innovationscentrum som tillhandahåller integrerat sföd till skapande av små och medelstora företag, sedan det infördes år 1984 har bidragit till konsolidering av omkring 5 600 företag vilka givit upphov till 27 000 direkta arbetstillfällen i unionens länder* c) Utvecklingen av mänskliga resurser Denna utveckling har flera effekter på konkurrenskraft, tillväxt och sysselsättning. För att bättre kunna begripa dessa effekter kan man presentera dem utifrån två särskilda utgångspunkter: (i) Investeringar i humankapital genom insatser inom undervisning och utbildning, så vitt det är möjligt för produktionssystemet att ta emot den utbildade arbetskraften. Dessa investeringar ökar den mänskliga faktorns produktionspotential, en faktor som tar allt större betydelse i satsningarna på ekonomisk återhämtning och initiering av tillväxtprocessen. Tillgången till kompetent arbetskraft möjliggör mer produktiva fysiska investeringar och underlättar spridningen av ny kunskap och nya tekniker vilka i sin tur kan förbättra företagens effektivitet och ekonomiernas konkurrenskraft i stort. Den ståndpunkt som strukturfonderna intagit syftar ur den här synpunkten till att utveckla kompetenser, anpassade efter sysselsättningen, med hjälp av modernisering av systemet för grundläggande utbildning och yrkesutbildning, stärkning av systemet för vidareutbildning under hela det yrkesverksamma livet. Dessutom verkar strukturfonderna till förmån för en förstärkning av den mänskliga potentialen inom forskning, vetenskap och teknologi, särskilt genom högskoleutbildning och genom utbildning av administratörer och tekniker vid forskningsinrättningar. Pä medellång och läng sikt bidrar denna potential till skapandet av nya arbetstillfällen och till konsolidering av den sysselsättning som är utsatt för internationell konkurrens. (ii) Aktiva åtgärder på arbetsmarknaden. Dessa åtgärder inverkar både på utbudet av arbete, genom utbildningsåtgärder, och på efterfrågan, genom stödåtgärder för sysselsättning. Satsningarna på det här området bidrar till att mjuka upp de stelheter som finns på arbetsmarknaden genom att tillhandahålla ett betydande stöd till av den makroekonomiska tillväxtprocessen. De inverkar också direkt på arbetslöshetsnivån genom att förbättra möjligheterna att anställa de kategorier inom befolkningen som är minst kvalificerade. I detta avseende gör kopplingen mellan åtgärderna för låglönesubvcntion och höjningen av kompetensen att det blir möjligt att uppvärdera den tillgängliga arbetskraften och stärka den sociala sammanhållningen. politikens stärkning åtgärder för Mtortto. ffiffl«t O O Î gemenskapens stödramar för Grekland anslås betydande ekonomiska resurser till utveckling och modernisering av systemen för grundläggande utbildning och yrkesutbildning. Den strategi som införts innehåller följande utmärkande beståndsdelar; — På gymnastenivå läggs tonvikten vid anpassning av läroplanerna, fråmjande av tekniska och vetenskapliga ämnen samt vid införande av datorer. Uppvärdering av yrkesutbildning och praktik är en prioriterad angelägenhet inom grundutbildningssystemet Inom å^a högre utbildningen koncentreras insatserna på modernisering av umVersiteteM administration och stärkning av banden till näringslivet — — ïnom området för utveckling av de mänskliga resurserna genom yrkesutbildning gör programmen ^Kunskapsbaser" och ^Yrkesutbildning och sysselsättning* att det blir möjligt för Portugal att utbilda 31200 löntagare varav 4 7ÖÖ inom forskningsområdet. Liknande insatser har likaledes en grundläggande betydelse inom de mål 2~regioner som berörs av industriella logändringar. O O Inom området för stöd till integration betonas särskilt denna aspekt i den stadspolkik som förs i flera medlemsstater. I de franska mål 2-regtonerna stöder således strukturinsatserna yrkesutbildnings* och sysselsättnmgsinrättningar avsedda att sammanföra information om sysselsättning och yrkesutbildnings- och vägledningscentra för arbetslösa, Yrkesutbildningen har absorberat omkring 11 % av den totala finansieringen taom mål Sb för perioden 1989-1993 och omkring 15 % planeras för den kommande perioden, vilket gör det möjligt att förbättra kompetensen hos yrkesverksamma på landsbygden och anpassa dem till arbeten inom nya områden för vissa regioner, exempelvis turism eller miljö. tjänster for B. En sysselsättningseffekt som varierar mellan olika mål Sysselsättningseffekten beror på styrkan hos och kombinationen av olika insatser, vilka varierar med ursprungssituationen och fondernas och medlemsstaternas mål. 1) För mål 1-regioner, vilka utgör 70 % av strukturfondernas insatser, eftersträvas det prioriterade målet om skapande av arbetstillfällen huvudsakligen genom ett främjande av tillväxten i syfte att minska skillnaderna i BNP per capita. Detta är i ett förklaringen dels till de mycket stora konkurrenskraftsperspektiv modernisera den produktiva sektorn och höja den till global nivå och dels på satsningarna på olika basinfrastrukturer. I förhållande till sysselsättningen är det centrala postulatet för denna ansats att skapa en ekonomisk bas för bestående utveckling som på lång sikt kan alstra sysselsättning, även omfattande en stärkning av utbildning, yrkesutbildning, forskning och tekniska innovationer. insatser som görs på att På kort sikt är sysselsättningseffekterna av denna metod mindre, eftersom den utmynnar i skapandet av tillfälliga arbeten förenade med byggnadsarbete men även i en minskning av sysselsättningen till följd av moderniseringen och strukturomvandlingen av ekonomin (jordbruk och traditionella sektorer). I detta sammanhang de arbetsmarknadspolitiska åtgärder som syftar till att förbättra möjligheterna att använda arbetskraften. är det bidraget viktigt notera också från att I Gemenskapens stödramar för Irland grundar sin utvecklingsstrategi på en stärkning av ekonomins konkurrensutsatta sektorer. På lång sikt kommer en stärkning av dessa att gynna deras konkurrenskraft och produktionskapacitet och därigenom också sysselsättningen. Insatserna till förmån för livsmedelsindustrin, den största arbetsgivaren i landet, har som syfte att bevara sysselsättningen och förbättra produktiviteten i produktionsskedet och att öka antalet arbetstillfällen längre fram i förädlings- och saluföringsbranscherna. När det gäller Portugal kommer den ekonomiska utvecklingen att leda till en minskning av den aktiva jordbruksbefolkningen, som sjunker från 16,7 % av ém totala sysselsatta befolkningen år 1991 till att förmodligen utgöra mindre än 10% år 1999. De program som delfinansieras av strukturfonderna har som ett av sina mål att minska de negativa verkningarna av denna strukturanpassning. På samma sätt har, enligt planministeriet, som en direkt effekt av gemenskapens stödramar 80 000 arbetstillfällen skapats mellan 1989 och 1993* medan den totala sysselsättningen är oförändrad i slutet av denna period» något som antyder art lika många arbetstillfällen har försvunnit i de branscher som omstruktureras* 2) För mål 2-regioner. som definieras främst efter kritierier huvudsakligen knutna till sysselsättningen, är prioriterade angelägenheter diversifiering och förnyelse av en industristruktur i tillbakagång i ett försök att uppnå en så omedelbar effekt som möjligt på sysselsättningen. Det är lämpligt att till dessa regioner lägga de små, industrialiserade områden som tillhör mål 1 i Förenade kungariket (Merseyside), Belgien (Hainatu) och Frankrike (Nord-Pas-de-Calais), som faktiskt uppvisar mycket likartade drag. De instrument som används inriktas följaktligen på stöd till den produktiva sektorn och på utvecklingen av de mänskliga resurserna för att så omedelbart som möjligt uppnå effekter på sysselsättningen. Vad beträffar stödet till den produktiva sektorn främjar flertalet av EPD inre utveckling genom skapandet av företag och stöd till investeringar som skapar sysselsättning i existerande företag. Denna utveckling utvidgar också den del av de indirekta stöden som syftar till förbättring av företagsmiljön i jämförelse med direkta investeringsstöd. 10 MåU Tendensen mot en omorientering av de stöd som beviljas den produktiva sektorn är särskilt tydlig i Förenade kungarikets program, där den del som anslås till stöd för små och medelstora företag har ökat från 10 % till 30 % av den totala mängden insatser mellan den föregående och den nuvarande programplaneringen. Denna insats har likaledes åtföljts av en större samfinansiering från den privata sektorns sida, En liknande tendens, om än inte lika stark» kan även iakttas i Tyskland (särskilt EPD i regionerna Sarre och Nordrhein-WestfaJen) och i Frankrike (EPD i regionen Lorraine, där tonvikten läggs vid innovationsstöd, och insatser som gynnar företagsplantskolor i majoriteten av EPD). Vad beträffar uppvärderingen av mänskliga resurser syftar insatserna särskilt till att förbättra den produktiva basen och administrationen inom företagen och framför allt inom små och medelstora företag. Denna metod skall stödja diversifieringen av den regionala ekonomin och möjliggöra till de produktionsbehov som skapas genom tillämpning av ny teknik. för arbetskraften att anpassa sig Eftersom denna punkt är förenad med den föregående, bör man på ett mer generellt plan understryka den mycket i de finansieringar som går till infrastrukturer (däri inbegripet de infrastrukturer som sammanhänger med den produktiva sektorn) i förhållande till den föregående programplaneringen. Ur sysselsättning ssynpunkt har förhållandet mellan kostnad och effektivitet i dessa program utan tvivel förbättrats. tydliga minskningen 3) Vad beträffar mål 5 och 6 förefaller problematiken huvudsakligen vara koncentrerad kring bevarande av verksamheter, sysselsättning och befolkning i landsbygdsmiljö — vilken ofta omfattar regioner med låg befolkningstäthet, något som gör det nödvändigt med ekonomisk diversifiering — liksom inom fiskerisektorn. — Vad beträffar mål 5a. som avser modernisering av jordbruksstrukturerna, måste det erinras om att de förordningar som inrättar detta mål skall tillämpas utan åtskillnad i Europeiska unionen. Anpassningen av dem till den nya regleringen av strukturfonderna har nyligen genomförts. Denna anpassning har möjliggjort en bättre koppling mellan detta mål och de territoriella målen (särskilt: integrering i mål 1) och ett beaktande av nya faktorer såsom miljön och diversifieringen av verksamheterna inom jordbrukssektorn. De insatser som genomförts till inflyttningen av omkring 15 000 unga jordbrukare och ger dem subventioner till investeringar i deras jordbruk. Dessutom förbättrar och moderniserar 33 000 jordbruk sina produktions- och arbetsvillkor varje år, vilket gör det möjligt att säkerställa ett bättre utnyttjande av familjens arbetskraft, att skapa nya arbetstillfällen och hindra landsbygdens ungdomar att lämna sin region. inom denna ram bidrar årligen 11 Kompensationsbidragen är också viktiga, eftersom de för omkring 1 miljon jordbruk i 56 % av Europeiska unionens territorium utgör ett medel för att uppnå en tillräcklig inkomst, vilket gör det möjligt att behålla en del av befolkningen i landsbygdsområdena. I än högre grad än jordbrukssektorn tryggar livsmedelssektorn en betydande antal arbetstillfällen som genom investeringarna för förbättring och bearbetning av jordbruks- och skogsbruksprodukter kan öka i vissa branscher, framför allt de som är förknippade med nya marknader och nya konsumtionsvaror. i av fisket förhållande till överexploateringen Vad beträffar mål 5a (fiske) består FFU-insatserna å ena sidan av en minskning av naturresurserna och å andra sidan av stärkningen av en bransch som drabbats av en omfattande strukturkris. Den första kategorin insatser innebär till sin natur en negativ effekt ur sysselsättningssynpunkt, något som kan mildras genom de stödåtgärder som har antagits av Europeiska unionen: stöd till nationella system för förtidspension och individuella standardbelopp för avgångsersättning till de yngre fiskarna. Däremot kan man i den andra uppsättningen åtgärder tänka sig en positiv effekt på sysselsättningen, samtidigt som det emellertid måste framhållas att åtgärdernas prioriterade mål även fortsättningsvis är stärkandet av den europeiska fiskeriindustrins konkurrenskraft. Mål 5a (fiske) Inom området för förädling av fiskeriprodukter kommer FFU exempelvis att fram till 1999 kunna bidra till skapandet av 750 nya arbetstillfällen i Italien och 1 100 i Tyskland» men det kommer framför allt att bidra till bevarandet av de existerande arbetstillfällena, vilka är starkt hotade av krisen inom branschen. Liknande överväganden kan göras angående vattenbruk {1 300 arbetstillfällen kommer enligt beräkningarna att skapas i Irland) liksom angående investeringar avsedda att modernisera fiskeflottan och hamnanläggningarna, 12 Bevarandet och skapandet av sysselsättning är i alla dessa fall förenade med stöd till den produktiva sektorn. Gemenskapsinitiativet PESCA prioriterar däremot sysselsättningen och de mänskliga resurserna i kustområdena, eftersom det kan bidra till att bevara aktivitetsnivån i dessa områden, inom fiskesektorn eller utanför denna sektor. Å ena sidan kan initiativet finansiera insatser för diversifiering av företagen och för omskolning av fiskare till andra verksamheter, exempelvis turism eller vattenbruk. Â andra sidan kan PESCA finansiera kompetensförhöjande kurser vilka syftar till att förbättra antingen yrkeskunnandet eller havsfiskares utbildning i allmänhet, I mål 5b koncentreras insatserna för sysselsättning framför allt på diversifiering av verksamheterna. När det gäller den egentliga produktionen inom jordbruket inriktas denna diversifiering på bevarandet av arbetstillfällena, bland annat genom bättre lokal marknadsföring av produkterna, medan den i andra verksamheter och sektorer, särskilt turism, små och medelstora företag, servicetjänster och på senare tid även miljö, till största delen har koncentrerats på skapande av sysselsättning. I detta avseende intas en viktig plats ofta av landsbygdsturismen, vars snabba tillväxt likaså har medfört att olika biverksamheter har utvecklats. Mfflgfr O O från Insatserna inom miljöområdet har ägt rum på senare tid. De är framför allt inriktade på minskning av miljöförstöring jordbruk och livsmedelsindustri (installation av reningsanläggningar i Trento i Italien)» vattenrening, vilket har berört ett hundratal samhällen i Limousin (Frankrike), utveckling av biologiskt jordbruk i Bretagne (Frankrike) och anläggning av skogsområden i Kantabrien (Spanien). Till miljöskyddet tillkommer numera i allt högre grad ekonomisk uppvärdering av den miljö som skyddas. I ett tjugotal regioner som omfattas av utvärderingen har man konstaterat 1 270 initiativ på miljöområdet, vilka har medfört att betydande antal arbetstillfällen skapats. Restaurering och utveckling av byar utgör likaså utgångspunkt för en mängd investeringar som fram till nu har haft en utomordentlig multiplikatoreffekt, särskilt i byggsektorn och framför allt i Tyskland i fallet med de nya delstaterna. Stödet till turistsektorn utgör en väsentlig del i diversifieringen av regionerna i mål 5b, vilket också visas av exemplet Frankrike. I de satsningar på turism som finansieras av strukturfonderna kan man likaledes notera en snabb Ökning av "ekoturismen" (resa genom Greves du Mont-St-Michel) och turism inriktade på vandring och äventyr (Chemin de Stevenson). 13 — I stort sett kan samma typ av iakttagelser göras inom mål 6, med förbehåll för att dessa program är av mycket sent datum. Det rör sig här om regioner som är en mer glesbefolkade än de i mål 5, och därför är de kostnader som sammanhänger med FoTU och i ny informations- och kommunikationsteknologi en viktig del av den ekonomiska diversifieringen. 4) Slutligen, med tanke på att de åtgärder, som vidtas i enlighet med mål 3 och 4 och som är mest inriktade mot arbetsmarknaden, har som främsta syfte att göra det lättare för efterfrågan att möta utbudet och därigenom underlätta tillsättning av disponibla arbetstillfällen, är dessa åtgärder direkt kopplade till sysselsättningen. Det rör sig här om insatser som görs i hela unionen. I dagsläget ingår omkring 8 % av fondernas insatser i mål 3. De syftar till integrering av ungdom (36 %), långtidsarbetslösa (40 %) och dem som hotas av utestängning (16 %) samt särskilda insatser till förmån för lika möjligheter mellan kvinnor och män (5 %). MåU Insatserna i enlighet meé mål 3 har som syfte att utveckla/belasta den nationella sysselsättningspolitiken, med beaktande av regionala och lokala behov. Det är av detta skäl som de strukturella insatserna vad gäller Tysklands delstater kompletterar de initiativ som tas inom ramen för "lagen om sysselsättningsstöd" Antalet stödmottagare av samrlnansierade åtgärder beräknas till omkring 40 000 personer. Med hänsyn till den den mycket höga ungdomsarbetslösheten koncentreras de strukturella insatserna i Spanien på den socioekonomiska assimileringen av denna befolkämgskåtegori. Gemenskapsstödet stärker de nationella ansträngningarna, vilka syftar till att höja andelen barn i åldersgruppen mellan 16 och IS år som deltar i skolundervisning, och detta i enlighet med målen för gemenskapsinitiativet Youthstart. Å andra sidan ingår omkring 2 % av strukturfondernas insatser i mål 4, där syftet är att främja arbetstagarnas anpassning till den industriella förändringen. 14 Mål 4 I Frankrike är de huvudsakliga stödmottagarna från insatser i enlighet med mål 4 de lägst kvalificerade löntagarna, som är de främsta offren för den industriell »förändringen* Föregripande insatser gör det också möjligt att stödja framåtblickande branschstudier, regionala rådgivnittgshjälp och hjälp till företagsdiagnos samt vissa arbeten inom observationsorgan för sysselsättning och utbildning (Observatoires Régionaux de FEmploi et de la formation). Det har likaså föreskrivits att minst 70 % av de löntagare som är stödmottagare från insatser i enlighet med mål 4 skall arbeta i företag m^å mindre än 500 anställda, och särskild uppmärksamhet skall riktas mot företag med mindre än 250 anställda, Vad avser Danmark består det främsta målet i att förbättra tillgången till vidareutbildning för anställda i små och medelstora företag i syfte att stärka åtgärderna för arbetsrotation. Sysselsättningseffekterna av de insatser som gjorts i enlighet med mål 3 och 4 kan bara bedömas från fall till fall och med hjälp av lämpliga metoder. Man kan emellertid uppskatta att omkring 11 miljoner människor är stödmottagare från samfinansierade insatser under perioden 1994-1999. Allmänt kan sägas att strukturfondernas insatser i enlighet med mål 3 och 4 äger rum under ogynnsamma villkor på grund av belastningen av en massiv och långvarig arbetslöshet samt på grund av den allt hastigare ekonomiska omstruktureringen, vars främsta offer är de minst konkurrenskraftiga människorna på arbetsmarknaden. Under dessa svåra förutsättningar har strukturåtgärderna visat sig vara särskilt användbara. De samfinansierade program, som utformats så att de har effekt både på kort och mellanlång sikt, bidrar faktiskt till att stärka sambanden mellan tillväxt och skapande av arbetstillfällen samt att förbättra situationen lör de grupper som har det svårast. Trots blygsamma resurser kan dessa insatser också bidra till ett multiplikatoreffekt på den nationella politiken. Den aktiva politiken stärks sålunda i förhållande till den passiva politiken med inkomstgarantier, och god praxis kan därefter spridas genom partnerskap och nätverk som skapas tack vare dessa insatser. De sammanfattande tabeller som återfinns i bilaga III gör det möjligt att illustrera dessa utvecklingstendenser genom att för varje medlemsstat och alla mål ange de finansieringsbelopp som anslagits till var och en av de stora kategorierna av strukturella insatser. 15 C. Kvantifiering av effekten För perioden 1994-1999 återspeglar programplaneringen för struktursatsningar som genomförs i partnerskap den vikt som läggs vid främjande av sysselsättningen i hela unionen. Det ådagalägger likaså, genom sina oklara och snarast indirekta effekter, de svårigheter som ligger i ett beslutsamt engagemang för kvantifierade sysselsättningsmål. 1) Programmen innehåller ofta många uppgifter om sysselsättningen vilka, särskilt vad gäller stödområdena, visar vidden av de omsorger som nationellt och regionalt ansvariga ägnar detta område. Den tillgängliga informationen säger emellertid mer om de svårigheter som finns både vad gäller att fastställa mål för bevarande av sysselsättningen och att utvärdera dessa sysselsättningseffekter än om den totala förväntade effekten. Denna situation har sin grund i avsaknaden av samstämmighet, oavsett om detta är på metodnivå eller operationell nivå, rörande sätten att bedöma insatsernas effekter på sysselsättningen. Exempelvis kan i region A den beräknade effekten av en åtgärd som syftar till att restaurera industriområden vara skapandet av 30 arbetstillfällen per investerad miljon, medan effekten av samma åtgärd i region B kan uppskattas till 300 arbetstillfällen per investerad miljon ecu. Denna skillnad beror inte nödvändigtvis på de enskilda programmens relativa effektivitet utan snarare på de typer av sysselsättning som tagits med i beräkningen. I det ena fallet beaktas exempelvis enbart de arbetstillfällen som är förenade med arbetena på området, medan dessa tillfälliga arbeten i det andra fallet utesluts samtidigt som de arbetstillfällen som skapas i de foretag som etablerar sig i det restaurerade området tas med i beräkningen. Det blir följaktligen nödvändigt att bedöma de olika mekanismer genom vilka å ena sidan sysselsättning kan skapas med hjälp av strukturfonderna och å andra sidan den totala effekten kan över- eller underskattas (ur den synpunkten kommer det att i framtiden bli nödvändigt att utveckla en metod för att göra prognoser över skapandet av sysselsättning). Om vi tar ovanstående exempel kan arbetstillfällen skapas i direkt förbindelse med byggverksamheten: arbetsplats där restaurering görs, — därmed sammanhängande vägarbeten, program för utbildning. , — i direkt förbindelse med resultatet av detta bygge: ny personal som sköter driften av den utrustning som sam finansierats genom strukturella insatser, sysselsättning som skapas i området om det är fråga om en turistattraktion. , — på ett indirekt eller direkt sätt: sysselsättning som skapas genom den ökade köpkraft som de strukturella insatserna givit upphov till, skapandet av företag tack vare den förbättrade produktionsmiljön och höjningen av arbetskraftens kompetens. Beräkningen av dessa indirekta effekter är särskilt vansklig eftersom den förutsätter en exakt identifiering av den påverkan som utövas på sysselsättningen av faktorer som inte är direkt kopplade till strukturfonderna. 16 Av alla dessa anledningar och särskilt med tanke på avsaknaden av en gemensam metod är de uppgifter som tillhandahålls tämligen motstridiga och lämpar sig följaktligen ganska illa för en sammanfattande behandling. EFD för mål 2 och 5b visar beräkningar om 650 000 respektive 518 00O arbetstillfällen för perioden, men dessa uppgifter skall tas med stor försiktighet med anledning av den relativa betydelsen av omplaceringseffekterna eller* tvärtom, tröghetseffekterna i de berörda regionerna. 2) Som svar på dessa problem har kommissionen inlett en rad utredningar i avsikt att snabbt förbättra förståelsen av och möjligheten att beräkna effekterna av de sysselsättningsfrämjande insatserna. Den betydande makroekonomiska dimension, som skapas av de strukturella överföringarna inom unionen, särskilt i de medlemsstater som till stora delar omfattas av mål 1 (E, EL, I, IRL, P), har en direkt återverkan på sysselsättningen. I de fall då mål 1 omfattar en medlemsstats hela territorium eller åtminstone ett visst antal stora regioner, har analyser av nedåtgående slag, grundade på makroekonomiska relationer, kunnat användas. Även om dessa metoder har vissa begränsningar, framför allt på grund av den statiska karaktären hos de sammanhang pä vilka de baseras, tillhandahåller de övergripande men grova beräkningar av de strukturella insatsernas effekter på inkomst och sysselsättning. stödramar kommer att För perioden 1994-1999 beräknas i oberoende analyser att genomförandet av genenskapens realisera omkring 1,2 miljoner arbetstillfällen i alla mål 1-regioner sammantaget, dvs. 4>1 % av dm aktiva befolkningen, Som exempel kan nämnas att motsvarande siffra i Portugal uppgår till 190 000, i Spanien till 220 000, i Grekland till 260 000 och för de nya delstaterna till 160 000. Dessa sysselsättningstal består emellertid endast delvis av nya arbetstillfällen* något som kan göra att de skiljer sig från de prognoser som medlemsstaterna presenterat. De har inte desto mindre den fördelen att de tillhandahåller en homogen och jämförbar bedömning av återverkningarna av _ _ _ __ gemenskapens insatser på arbetskraften i medlemsstaterna. * * * Med utgångspunkt i denna genomgång av den pågående programplaneringen kan förbättringar särskilt föreslås till uppföljningskommittéer och i linje med kommissionens meddelande om den europeiska sysselsättningsstrategin. Förbättringarna berör en anpassning av såväl innehållet i som formerna för insatserna, i överensstämmelse med de riktlinjer som redan fastställts. För att genomföra detta måste allt tillgängligt handlingsutrymme utnyttjas ("deflator"-effekt, omorienteringar i programmen inom gränserna för uppföljningskommittéernas befogenheter. ) och ansträngningar måste likaledes göras för att stärka kopplingen mellan de makroekonomiska effekterna och den faktiska territoriella grunden. 17 II. MÖJLIGA ANPASSNINGAR: ATT GÖRA MER OCH BÄTTRE FÖR INOM RAMEN FÖR DEN NUVARANDE SYSSELSÄTTNINGEN PROGRAMPLANERINGEN Strukturfondernas uppgift är att stödja den ekonomiska och sociala sammanhållningen i unionen. Det är följaktligen lämpligt att i första hand säkerställa villkoren för en stark och varaktig tillväxt som tar hänsyn till intensifieringen av den internationella konkurrensen och de allt snabbare teknologiska förändringarna. Men även om denna tillväxt är mycket viktig, är den inte tillräcklig för att finna lösningen på sysselsättningsproblemet. Parallellt måste en ökning av tillväxtens sysselsättningsintensitet eftersträvas. Den rådande tendensen mot arbetsdelning som återspeglas i låga aktivitetsnivåer och höga arbetslöshetsnivåer är inte acceptabel och måste ersättas med metoder för att garantera ett fullt utnyttjande av arbetskraften och av våra ekonomiers potential. Detta synsätt innebär likaså ett främjande av en större ekonomisk och social solidaritet och av en mer aktiv sysselsättningspolitik. som kan stärka effekterna på Inom ramen för det program som är i kraft rör det sig följaktligen om att söka de anpassningar tillväxtens sysselsättningsintensitet. Härvid är det lämpligt att i första hand använda det handlings- och flexibilitetsutrymme som finns i det nuvarande programmet till gagn för följande riktlinjer: tillväxten och höja A. 1) Säkerställa villkor för en varaktig ekonomisk tillväxt på lång sikt I första hand bör man se till att lämplig vikt fästs vid immateriella investeringar. Dessa har i själva verket blivit en viktig drivkraft bakom den ekonomiska tillväxten. Den tonvikt som strukturfonderna lägger vid främjandet av forskning, utveckling och organisering av företag, särskilt små och medelstora foretag, som är öppna för förnyelse liksom vid oavbruten förbättring av humankapitalet med hjälp av allmän utbildning och yrkesutbildning är nödvändig för att bidra till utveckling och spridning av ny teknik och produktionsmetoder. a) Härvid utgör investeringen i humankapital en väsentlig del av den immateriella investeringen, och därför är det nödvändigt att främja den i första hand3. I det aktuella sammanhanget bör tonvikten läggas vid följande prioriterade mål: — — Ökning av utbudet på ett sådant sätt att alla ungdomar garanteras till grundläggande utbildning och yrkesutbildning. tillgång Strukturfonderna borde spela en viktig roll inom detta område, särskilt i unionens minst välutrustade regioner. Främjande yrkesutbildning under hela det yrkesverksamma livet. av ett anpassat system för utbildning och Detta tillvägagångssätt framhålls konstant i kommissionens vitbö och sysselsättning", "Socialpolitik" och "Utbildningssamhälle". 18 — — Anpassning av utbildningens/yrkesutbildningens strukturer och innehåll till de behov som skapas av ekonomiska och tekniska förändringar. Detta förutsätter anpassning av läroplaner, skapande av mekanismer för kopplingen mellan skola och arbetsliv (praktik, främja av företagsandan) yrkesutbildning som organiseras av företagen. främjande privata och den till offentliga Uppmuntran i utbildning/yrkesutbildning och skapande av lämpliga strukturer för säkerställande av dessa investeringars lönsamhet. och privata investeringar b) Med tanke på dessa utvecklingstendenser förefaller en stärkning av servicetjänster för stöd till företag, särskilt små och medelstora företag, likaså vara mycket önskvärda. I detta sammanhang borde de nationella och regionala stödsystemen som samfinansieras genom strukturstöden tydligare inriktas mot att stödja en efterfrågan på kvalitetsservice till förmån för små och medelstora företag, en företagskategori som har en särskild flexibilitet och anpassningsförmåga när det gäller organisation av produktionen. Mer avgörande är nödvändigheten av en integrationsinsats för att stödja utbudet av sådana tjänster. Även om en mängd strukturer för service till små och medelstora företag särskilt under de senaste tio åren har utvecklats i olika regioner, något som har lett till ett överflöd av relativt specialiserade och ofta konkurrerande organisationer, har företagsledarna alltjämt stora svårigheter att få en allmän rådgivning som efter att deras behov har utretts kan leda dem fram till specifika serviceföretag. Här har kommissionen inlett flera pilotprojekt som syftar till att på regional nivå främja utvecklingen av en strategi för att stödja innovation och teknologi i små och medelstora företag (Regional Innovation Strategies: RIS). Denna består i att analysera utbudet av stödtjänster, jämföra och anpassa dem till små och medelstora företags varierande behov, och samtidigt främja skapandet av en gemensam samlingspunkt (utvecklingsbyråcr, handelskammare, europeiska företags- och innovationscentra (BIC), teknologiska centra. ) eller ett informations- och rådgivningskontor (Euro Info Center - EIC) för tillgång till dessa serviceföretag som sammanförs och organiseras i form av ett regionalt nätverk. Dessutom är rådgivningsdimensionen i dessa serviceföretag i allmänhet inte samordnad med den ekonomiska dimensionen, vilket i hög grad minskar deras effektivitet. De små och medelstora företagens kapitalbrist utgör i själva verket en kritisk punkt som är ursprunget till flertalet av deras problem i fråga av livslängd, utveckling och internationalisering. 19 tjänster — integrering av rekommenderar följaktligen en systematisk Kommissionen riskkapital och andra framfor allt startkapital, finansiella finansieringstekniska instrument — i strukturerna för rådgivning och stöd till små och medelstora företag. Internationell marknadsföring utgör likaså en viktig del för de små och medelstora företagens utveckling. 2) till tekniska innovationer måste Stöd för särskild uppmärksamhet. På detta område är en serie gemenskapsprogram under genomförande och en debatt har inletts inom ramen för grönboken om innovation som antogs av kommissionen den 20. 12. 1995. likaså bli föremål I detta sammanhang måste man med kraft framhålla den utmaning som informationssamhället utgör. Det finns faktiskt anledning att genom lämplig ledning på territoriell nivå föregripa denna teknologiska utveckling för att inte bli ett offer för den. Tjänster och program inom teletekniken ger hädanefter den tekniska möjligheten att snabbt svara på en efterfrågan på individuella tjänster, med kvalitet och till lägre kostnad, såväl för privatpersoner (läkartjänster, utbildning/yrkesutbildning, handel, beställningar. ) som för yrkesarbetande (distansarbete), för företag och lokala myndigheter. Den nya teknikens effekt på sysselsättningen försvagas förvisso i den utsträckning som de svarar mot en rationalisering och automatiser ing av de mänskliga arbetsuppgifterna. I och med att deras ankomst är oundviklig är det i vilket fall som helst lämpligt att i mycket god tid organisera en vägledning till dem. Om denna vägledning lyckas rymmer de dessutom flera möjligheter: — — — När det gäller att skapa och vidga utkomstmöjligheter och kompetenser i de minst utvecklade områdena (mål 1 och 5b) och de mest avlägset liggande områdena (mål 6): exempel är den viktiga potential som ligger i distansarbete och den kvalitativa förbättring som möjliggörs av medicinsk distansdiagnos. När det gäller individanpassning och tillgång till yrkesutbildning, särskilt för mål 2, 3 och 4: ständig uppdatering av kunskaper och valfri anpassning av kursplaner utgör betydande fördelar i en värld som förändras allt snabbare. gäller när det allmänhet, I de produktivitetsvinster som sammanhänger med dessa nya teknologier påkallar ytterst en minskning av arbetstiden, en minskning som bara kan få positiva effekter på inom tjänstesektorn. förekomsten av nya arbetstillfällen arbetstidsförkortning: ökad 20 Detta är alltså inriktningen på de gemenskapens vägledande pilotprogram för informationssamhället som nyligen lanserats inom ramen för initiativet IRIS och pilotprojekten enligt artikel 10 i ERUF-förordningen och artikel 6 i ESF- förordningen. m Några försök och riktlinjer som ingår i programmen förtjänar att nämnas här. Utveckling av distanssekreterarverksarnheter i Limousin och Aquitaine (Frankrike) ocht i större skala, i Sverige och Finland införande av nya arbetsmetoder och metoder för yrkesutbildning och allmän utbildning, understödda med strukturella insatser. De brittiska programmen grundade på de "knowledge-based industries" och på integration mellan turism, kultur och mediaindustri utgör, vid sidan av det stöd som i Frankrike ges i fornt av FoTU till små och medelstora företag i avsikt att söka uppnå en "regional toppkompetens", en illustration av vilken väg som skall följas. B. Öka tillväxtens sysselsättningsintensitet Det rör sig här om att återfå ett handlingsutrymme i sambandet mellan tillväxt och sysselsättning, för närvarande belastat av kraven på konkurrenskraft på medellång sikt. För att uppnå detta måste särskild uppmärksamhet riktas mot följande: 1) Sysselsättningsdimensionen vid finansiering av infrastruktur och produktiva investeringar, varvid detta kriterium givetvis bör få större vikt i de mest utvecklade regionerna. a) Generellt sett — inte alltid tillfredsställande, vilket kan när det gäller genomförande är metoder och kriterier vid val av projekt till odifferentierade insatser som syftar till att minska investeringens totalkostnad. Även om dessa insatser i allmänhet har förbättrats i förhållande till den föregående perioden, kan de vara mer selektiva och bör i fortsättningen prioritera satsningar som har den största sysselsättningsskapande potentialen. leda Det kommer dessutom att vara nödvändigt att förenkla och påskynda förfarandena för tilldelning av dessa stöd, särskilt för små och medelstora företag. 21 KriMier för wNi. m PWfo Det ''scoring system" som används i Förenade kungariket tiïlhandahalïer ett exempel på en metod bland andra för stöd till den kvalitativa analysen av stödinsatser* Detta system viiar på två väsentliga beståndsdelar, A ena sidan måste projekten uppfylla ett visst antal grundläggande kriterier. Å andra sidan finns det specifika kriterier som gör éet möjligt art bedöma kvalitén hos ett projekt t relation till motsvarande åtgärd. Sysselsättningen ar ett av de grundläggande kriterierna, vilket innebär att om ett projekt inte skapar sysselsättning (netto), så har det endast mycket små chanser att bli utvalt, Nat det gäller åtgärden vilar kriterierna på enhetskostnadsindikatorer som hänger samman med berörd typ av insats, däribland kostnaden per skapat arbetstillfälle* Det är endast de mest ettektiva projekten, det vill säga de som har den bästa kvoten kostnad per skapat arbetstillfälle, som kan Bnansieras inom ramen för stödsystemet. I samma anda har vissa uppföljningskommittéer för mål 5b-regioner> exempelvis kormttén för dun franska regionen Provence-Alpes-Côte d'Azur, bland kriterierna för projetorval mfört skapandet av nya arbetstillfällen, — b) När det gäller utvärdering är det nödvändigt att använda de metoder som är lämpligast och bäst anpassade med hänsyn till mångfalden av regioner, vilket möjliggör en bättre bedömning av de kvantifierade målen när det gäller skapande och bevarande av arbetstillfällen. Inom ramen för uppföljningen av verksamheten kan en underhandskartläggning av intermediära effekter, särskilt för de nyckelåtgärder som är mest effektiva för att skapa ny sysselsättning. instrumentpaneler genomförande konstrueras för av En stärkning av vägledningen för arbetena med infrastruktur och för stöd till investeringar krävs i syfte att maximera dess följder för sysselsättningen på lokal nivå. De arbetstillfällen som skapas genom de stora infrastrukturerna har i själva verket två begränsningar: de är av tillfällig natur och riskerar att vara till större delen exogena. Ett sådant konstaterande borde stimulera till en frivillig satsning innebärande ett intimt partnerskap mellan byggledare och projektledarna för stora projekt i syfte att maximera de lokala följdverkningarna av dessa byggarbeten. Sådana åtgärder bör givetvis först genomföras efter det att kontrakten tilldelats så att de inte inverkar på hur dessa kontrakt sluts. (jfr. ram). Samma åtgärder kan vidtas för lokala företag vad gäller underleverantörstillverkning påa olika delar av marknaden som berör byggnation, vilket är helt i överensstämmelse med kommissionens riktlinjer för att göra det lättare för små och medelstora företag att få tillträde till den offentliga marknaden. 22 För övrigt bör särskild uppmärksamhet fästas vid möjligheterna att göra både arbetena och de lokala utkomstmöjligheter som uppstår permanenta (jfr ram). Samma riktlinjer (riktad yrkesutbildning för arbetare och kompetenshöj ande utbildning för de lokala små och medelstora företagen) skulle kunna tillämpas på stora produktiva investeringar. Sföd för jnjfrasiKferer De arbetstillfällen som skapas genom infrastrukturerna är av tillfällig karaktär eftersom de sammanhänger med byggverksamheter och eftersom generellt sett inga åtgärder som skulle leda till ett bevarande av en del av dessa arbetstillfällen vidtas inför arbetets färdigställande (jfr. som skolexempel regionen Andalusien och byggarbetsplatsen för Expo 92 i Sevilla). £n beräkning avseende de stora byggarbetena inom mål 1 visar att en procentuell andel som kan uppgå till mellan 50 % och BO % av de utförda arbetena genomförs av företag (och arbetskraft) som inte kommer från regionen och ibland inte ens från medlemsstaten, Denna beräkning varierar givetvis med den erforderliga kompetensen och befolkningstätheten i den region där arbetsplatsen ligger. I syfte att förbättra dessa byggarbetens följdverkningar på lokal nivå skulle följande satsningar kunna inledas efter tilldelning av kontrakt och i överensstämmelse med gemenskapsdirektiv om detta; — Bedömning i förväg av projektledarens förväntade behov av arbetskraft (yrkeskår) vid varje bygge. 23 — Jämförelse av behoven med den lokala eller regionala arbetsmarknadens resurser. — Anpassning av det lokala utbudet till de behov som inte tillfredsställs av intensiva yrkesutbildningsprogram (samfinansieradeav Europeiska socialfonden), I avsikt att bevara arbetstillfällena kan en satsning göras — — antingen inom en endogen ram: skötsel, reparationsarbeten, underhållsarbeten och driftsstyrningsarbeten för infrastrukturen och dess allmänna service (servering» restauranger,,,) representerar en beräknad potential om 100 0Ô0 arbetstilifallen/år på lokal nivå, en potential som dessutom kan höjas genom en systematisk satsning inom denna ram på näraliggande tjänstearbeten, särskilt mom mifjösektom, eller inom en exogen ram; skapande av kompetens- eller expertcentra för en eller flera av de yrken som inbegrips i arbetets genomförande och som kan användas vid liknande byggarbeten utanför regionen. När det gäller stöd till produktiva investeringar öppnar de tyska gemenskapsraraarna för stöd för de nya delstaterna utvecklingsmöjligheter i denna riktning genom att koncentrera sig på problemet med återvinning av industrimaterial och att därvid främja en samarbetsstrategi mellan företagen till förmån för nya små och medelstora företag. 2) Kompensation, överallt där detta är nödvändigt, till den produktiva sektorns moderniseringsinsatser, oavsett om det rör sig om att mildra dess sektoriella effekter (fiske till exempel) eller dess effekter i stadsmiljö, eller om att i de andra regionerna motverka utflyttningen från landsbygden, en faktor som bidrar till att försvåra städernas problem. Härvid skulle det vara lämpligt att stärka och generalisera det stöd som genom insatserna ges integrerade metoder för lokal utveckling vilka tar sikte på uppvärdering av varor eller sektorer som inte, eller endast i ringa mån, är utsatta för internationell konkurrens. : a) I första hand borde en strategi för systematisk exploatering av de regionala ekonomiska fördelarna uppmuntras. Denna strategi skulle bygga på specifika inriktningar eller nischer som uppvärderar tradition och kvalitet och tillåter en diversifiering av utkomstmöjligheterna i territoriernas ekonomier: de lokala varorna eller tjänsterna spelar här en avgörande roll. Den skulle också kunna stödja sig på ett tjänsteutbud vars grundval skulle utgöras av revitaliserade medelstora städer som framledes skulle kunna spela denna strukturerande roll. 24 b) Den förutsätter i vilket fall som helst — — ett stärkt samarbete dels mellan små och medelstora foretag, dels mellan små och medelstora företag å ena sidan och stora företag å den andra, vilket inriktas mot skapandet av "innovationspooler", förnyade former i industridistrikten, en lämplig nivå på kvalitetsserviceföretag för rådgivning och för vägledning vilket framstår som grundläggande för skapande och utveckling av små och medelstora företag (jfr. II/A/1) med hänsyn till deras viktiga roll som sysselsättningskälla4. sammanhängaer med till enskilda, särskilt till pensionärer, kultur, I andra hand, något som kommissionens meddelande till rådet5 också inbjuder till, borde särskild uppmärksamhet riktas mot exploatering av "nya källor till sysselsättning" inom ett visst antal områden för lokala initiativ som motsvarar en täckning av nya behov som är otillräckligt livskvalitet täckta och som huvudsakligen (stödtjänster turism, närhetsservice) och med förvaltning av knappa resurser (kulturarv, skötsel och skydd av miljön (jfr. II/B/4), alternativa energikällor, särskilt biomassa). Det rör sig här om att utveckla fullgoda nya verksamheter, med stor sysselsättningsintensitet, vilka själva grundas på nya behov som härrör från den demografiska och sociala utvecklingen i det europeiska samhället: befolkningens allt högre ålder (1 vuxen av 3 i Europeiska unionen är äldre än 60 år), minskningen av den "ofria tiden" och en bättre förvaltning a vde knappa resurserna är här de väsentligaste delarna. Det grundläggande antagandet är att det inom dessa områden finns en solid potentiell efterfrågan som det förvisso är lämpligt att initiera och stimulera med hjälp av offentliga insatser — och särskilt genom en aktivering av de resurser som används till passiv arbetslöshetsersättning — men som i sista hand naturligen borde finna sin plats inom handelssektorn. Jfr kommissionens rapport till Europeiska rådet i Madrid (CSE(95)2087) om "små och medelstora företags roll som källa för sysselsättning, tillväxt och konkurrenskraft i Europeiska unionen". KOM(95)273 av den 13 juni 1995 om en strategi för främjande av syssclsättningsinitiativ. lokala utvecklings- och 25 K|llortill,s,y§gjel,$,|ttn^g Strategierna för utnyttjande av regionala fördelar bör sikta till att aktivera källorna till sysselsättning, vilka bygger på traditionen» oavsett om det rör sig om —~ — ^unika* lokala produkter som håller på att försvinna eller redan har försvunnit men som alltjämt ingår i det kollektiva minnet: sakkunskap och yrkesskicklighet, särskilt inom konsthantverk, eller typiska konsthantverksprodukter eller traditionella produkter vilka utan att vara speciella sig mycket åt på ett konkurrensfrämjande sätt och påkallar anpassade saluföringsstrategier, för endast ett territorium skiljer Exempel som följer dessa riktlinjer kan återfinnas i de irländska gemenskapsramarna för stöd vars program för stöd till lokal utveckling genomförs med hjälp av omfattande subventioner och stödjer sig på en "Community development"~praxis. På samma Sätt har programmet för främjande av den regionala utvecklingspotentialen i Portugal på senare tid (juli 1995) omorienterats i denna riktning och tonvikten lagts vid utveckling av små och mycket små företag- Slutligen finns det ett överflöd av exempel på god praxis i gemenskapsinitiativet LEADER, där flertalet av de lokala aktionsgrupperna stöder projekt för förbättring av tillverkning och försäljning av typiska regionala produkter, I mäl 2 sammanhänger ett centralt problem med finansieringen av små och medelstora företag, särskilt när det gäller startkapital för sådana företag som just håller på att bildas. Detta problem kan inte skiljas från problemet med integrerade kvalitetsservicestöd till företagsgroridare, ett stöd som bygger på partnerskap mellan olika serviceföretag i en region, EPD i de nya medlemslånderna, i synnerhet Sverige, lägger särskild vikt vid dessa aspekter. Det stöd som ges nya källor till sysselsättning bör för övrigt ökas. Härvid skulle de program som finns i Grekland kunna läggas om eller påverka "deflatof-resurserna för att 'Itupongsysselsättning'* som utarbetats av de nationella möjliggöra myndigheterna i linje med den franska "kupong-servicen". stöd till På ett mer påtagligt sätt lägger EPD för regionen Merseyside (UK) tonvikten vid de möjligheter som erbjuds av denna närhetssysselsättning inom ramen för en identifiering av 38 "pathways" som bygger på strategier för lokala initiativ. 26 3) Främjandet av en dynamisk omorganisering av arbetet och arbetstiden då detta åtföljs av en sysselsättningsökning. Den snabba spridningen av nya teknologier och av de produktionssätt dessa leder till gör det nödvändigt att införa nya former för arbetsorganisationen. Förseningar inom detta område kan komma att bromsa produktivitetstillväxten liksom de potentiella fördelar för sysselsättningen som följer av flexibla arbetstidssystem. Strukturfondernas bidrag skulle kunna spela en katalysatorroll genom att, särskilt med hjälp av sysselsättningsstöd, bära övergångskostnader vid genomförandet av exempelvis följande metoder: — — System för att möjliggöra för arbetare att tillfälligt göra ett avbrott i sin anställning tor att gå en yrkesutbildning, exempelvis i utbyte mot anställning av en arbetslös under aktuell period. Omläggning av arbetstiden under hela det yrkesverksamma livet för att på ett bättre sätt dela de til långliga arbetstillfällena. I detta sammanhang måste man framhålla den betydelse som införandet av anpassade system för yrkesutbildning har för anställda i små och medelstora företag och den viktiga roll som spelas av system som främjar vidareutbildning under hela yrkeslivet samt den roll som spelas av de socioekonomiska parterna. Aftetö- pchartetstidsplanermg I Danmark kan, i enlighet med en lag som trädde i kraft år 1994, ledighet av personliga skäl beviljas för en period om 13 till 52 veckor och finansieras inom ramen för tarifferna för arbetsiöshetsersätming. Dessa för vidareutbildning» fMå&ledigM eller tjänstledighet På de lediga platser som därigenom uppkommer blir det möjligt att sätta in arbetslösa eller arbetssökande ungdomar. Denna rotation medför en ökad flexibilitet på arbetsmarknaden och bidrar till en kompetenshöjning hos arbetskraften under hela det yrkesverksamma livet. ledigheter är avsedda 4) Främjandet av en tillväxt som värnar om miljön Skyddet av miljön utgör en viktig källa till ny sysselsättning. Förutom de arbetstillfällen som uppstår ur byggande och underhåll av infrastrukturer, fasts allt större vikt vid den potential av sysselsättning som erbjuds av den verksamhetssektor som är förenad med miljön, ibland kallad "eko-sektorn". 27 Denna verksamhetsgren skapar varor och tjänster för mätning, förebyggande insatser, begränsning eller korrigering av skador som uppkommit inom sektorerna vatten, luft och mark. Denna gren omfattar också minskning och hantering av avfall och buller samt ernergikontroll på lokal nivå. Berörda serviceföretag täcker även revision och rådgivning inom miljöområdet till förmån för alla övriga industrisektorer. Utvecklingen av dessa miljörelaterade industrier, som oftast har en hög teknologisk nivå och är tillväxtindustrier av innovativt slag (produktion av material för bekämpning av miljöförstöring, teleteknisk produktutveckling som bidrar till mer integrerade metoder för miljöstyrning på lokal och regional nivå av förebyggande insatser mot naturliga faror och/eller sådana som orsakas av människan, eller för förvaltning av naturresurser, tekniker för energiekonomi eller förnyelsebara energikällor), framstår som löftesrika för skapande av varaktig sysselsättning. för mål 1-regioner — Dessutom skall det noteras att de serviceföretag som är kopplade till miljön, däri inkluderat genomförande och underhåll av nödvändiga infrastrukturer — särskilt (t. ex. avfallshantering, bekämpning av viktigt miljöförstöring, av naturskyddsområden, inklusive verksamheter som på ett betydande sätt bidrar till en bättre livskvalitet för medborgarna, exempelvis bevarande av det nationella kulturarvet, stadsrenovering osv. ) kan vara verksamheter med hög arbetskraftsintensitet vilka på ett betydelsefull sätt bidrar till kampen för sysselsättningen. vattenadministration, bevarande öppnar I kommissionens meddelande om landsbygdens framtidsperspektiv framhölls redan år 1988 att det finns ett intresse av ett starkare miljöskydd. I landsbygdsområden "naturliga" jordbruksprodukter och "grön" turism, naturområden och väl underhållna landskap nya regionala framtidsperspektiv. Andra ekonomiska verksamheter som bidrar till en "ren" miljö (t. ex. teknologisk forskning) kan dessutom lämna ett betydande bidrag till diversifieringen av intäkter och därigenom till bevarandet av befolkningen på landsbygden. efterfrågan ökande den på Sammanhållningsfonden kommer att anslå mer än 16ÔÔ0 miljoner ecu mellan 1993 och 1999. Under de första två åren av fondens verksamhetstid (1993-1994) var förhållandet mellan miljöprojekt och transporrprojekt cirka 40/60 %. Kommissionen anser att denna proportion är otillräcklig i förhållande till det eftersträvade målet med en jämvikt om 5Ô/5Ô, Denna situation bör följaktligen förbättras betydligt 28 Inom mål 2 ägnar EPD för Tyskland följaktligen 7 % av sina resurser till utveckling av "rena* teknologier och produkter. EPD i Förenade kungariket följer samma riktlinjer. I västra Skottland anslås 47 miljoner ecu till förbättring av dm regionala bilden och miljön inom ramen för prioriteringen av företagens irrfrastrnktur. ER0F kommer att finansiera projekt, exempelvis sådana som g#r âùt möjligt alt öka jordbruksmarkernas återanvändningsnivå och som ägnar sig åt att mildra angreppen på historiska monument och platser samt ett begränsat antal projekt som syftar till atl återskapa naturmiljöer i städernas utkanter* I regionen Picardie (Frankrike) anslås 17 % av EPD;s resurser till detta tema och ett pilotprojekt som skall tjäna som exempel siktar till att på lokal nivå skapa industriella nät för hantering och bearbetning av hushållsavfall C. Främja ett mer frivilligt synsätt på ekonomisk och social solidaritet, inklusive lika möjligheter Ekonomisk och social solidaritet måste här klart skiljas från ett stödsystem. Ökningen av arbetslösheten har försvagat stora delar av befolkningen i hela gemenskapen och medfört en ökad utestängning, vilken särskilt drabbar de mest utsatta grupperna på arbetsmarknaden, exempelvis missgynnade unga, kvinnor, långtidsarbetslösa samt en del av invandrarbefolkningen. För att bekämpa och förebygga långtidsarbetslösheten och risken för sociala klyftor bör man verka för en reform av arbetsmarknadspolitiken. Det rör sig om att gynna aktiv politik i stället för att endast betala ut arbetslöshetsersättning. Detta skulle göra det möjligt att på ett produktivt sätt använda de tillgängliga finansiella resurserna men framför allt att mobilisera arbetslösa och utestängda människor. För att göra detta bör tillgång till arbetslöshetsersättning i högre grad kopplas till åtgärder för utbildning och förvärvande av ny kompetens för att bättre kunna förebygga långtidsarbetslöshet och utestängning. När det stöd som hittills beviljats för passiva åtgärder förs över till aktiva arbetsmarknadsåtgärder — vilka följaktligen inte medför någon ytterligare börda för de finanserna — krävs anpassning av urvalet av och kvaliteten hos offentliga sysselsättningstjänsterna. Dessa förbättringar är nödvändiga för att effektivt bemöta de särskilda svårigheter som arbetslösa och de mest missgynnade, särskilt kvinnor, utsätts för, genom att bana väg för tillträde till ekonomisk och social verksamhet. innebär att man måste för Detta åtgärder införa vägledning/yrkesutbildning/rådgivning/sysselsättningsstöd i syfte att underlätta de berörda människornas väg mot återanpassning. I detta sammanhang borde de initiativ som tas i avsikt att främja alla människors aktiva deltagande i det ekonomiska och sociala livet lägga särskild tonvikt vid lika möjligheter för män och kvinnor. som omfattar system 29 Kommissionen föreslog i sitt meddelande av den 21 februari 19966 att strukturfonderna skulle i sina insatser systematiskt beakta kvinnors och mäns situationer för att bättre bidra till lika möjligheter. Kommissionen föreslog även riktlinjer för strukturfondernas möjliga roll för att förening av familjelivet och yrkeslivet och för integrering av missgynnade kvinnor. Denna metod, som sätter aktiviteten och sysselsättningen i första rummet, kan även kombineras med att utnyttja nya källor till sysselsättning. Främjande av lokala uUecklings- och sysselsättningsinitiativ kan ske via en del av de resurser som tidigare lagts på att betala ut arbetslöshetsersättning, men likaså från ett stärkt samarbete med den konkurrenspräglade ekonomin. Solidarisk ekonomi lokala utvecklingskontor 1 belgiska Hainaut (mål 1) genomför (Agences de Développement de Quartier), knutna till de lämpliga regionala myndigheterna, den sociala integreringen av missgynnade unga med hjälp av projekt som förbättrar det lokala offentliga rummet (bostäder, skolor, renovering av stadsdelar). Ledd av en socialarbetare och en arbetsledare består typgruppen av 7 till 8 lärlingar. Dessa förbereder sig för en grundläggande yrkesutbildning som slutligen skall utmynna i en kvalificerande yrkesutbildning eller en anställning. År 1994 deltog 2 205 personer i dessa åtgärder i Hainaut. Den genomsnittliga och varaktigheten genomsnittskostnaden för deltagare/timme uppgår till 6 ecu. timmar/deltagare är 453 För att säkerställa extremt marginaliserade människors integrering kan offentliga socialbyråer i Belgien (Centre public d'aide sociale, CPAS) skapa en individanpassad vägledning för dessa personer i syfte att å ena sidan garantera dem en yrkesutbildning och att å andra sidan ge dem tillgång till den allmänna socialförsäkringen. Satsningen varar i genomsnitt 1 350 timmar/person, I Kolding (Danmark) har en grupp ungdomar som utestängts från arbetsmarknaden omvandlat en gammal rysk ubåt till turistattraktion. Projektet stöddes av kommunen med ett bidrag (40 %) från Europeiska socialfonden (mål 3) och omfattade både praktiska och teoretiska kurser. Efter en grundkurs (historia, språk, guidning) kunde deltagarna välja mellan olika kurser för yrkesutbildning (datakunskap, elektronik, marknadsföring, metallurgi) och praktiskt arbete (utgivning, kommunikation, inrättande av ett ubätsmuseum> osv. ). Antalet deltagare under de första tre åren är 110, varav 69 har hittat arbete eller deltar i yrkesutbildningskurser. Genomsnittskostnaden för deltagare/timme är IS ecu. 1 Lelystad (Nederländerna) har återuppbyggnaden av en 16-talsfartyg gjort det möjligt för en grupp om ungefår 50 långtidsarbetslösa per år att delta i ett renoveringsarbete, åtföljt av program för yrkesutbildning. Med tiden har projektet blivit en turistattraktion och omvandlats till en sociokulturell organisation. De flesta (224) av de 350 deltagarna har hittat arbete inom den privata sektorn medan andra (70) ännu befinner sig i utbildning. KOM(96)67 slutl. av den 21 februari 1996 "Att införliva jämställ i gemenskapens hela politik och i samtliga insatser. 30 Den historiska renoveringen av den engelska kyrkan i Hamburg (Tyskland) wder åren lö långtidsarbetslösa» som deltagit i 19914994 genomfördes av en grupp om kvalificerande utbildning omfattande konstruktion, arkitektur och retiovermgstekniker. Europeiska socialfondens bidrag till projektet ligger i storleksordningen 170 ÖÖÖ ecu> D. Att utveckla och berika partnerskapet inom ramen för strukturinsatserna De riktlinjer som tidigare beskrivits utgör i lika hög grad potentiella reserver till stöd för sysselsättningen, vilka för att till fullo kunna aktiveras kräver en förstärkning och förnyelse av partnerskapet met fullkomlig hänsyn till var och en av de partners som ingriper i processens olika faser med sin särskilda kompetens och sitt berättigande. Ett betydande handlingsutrymme är nämligen förknippat med formerna för genomförande av strukturinsatserna snarare än med deras innehåll eller ekonomiska volym. 1) Härvidlag krävs ett breddat deltagande från aktörshåll i syfte att uppnå ett trefaldigt mervärde, nämligen ekonomiskt, finansiellt och politiskt. Mervärdet är av ekonomisk art så till vida att den mycket heterogena situationen territorierna emellan på sysselsättningsområdet av effektivitetsskäl framtvingar en hårdare styrning av åtgärderna, till förmån för kopplingen till den lokala nivån. För övrigt kräver bevarandet eller skapandet av verksamheter utifrån en exploatering av ett territoriums samtliga resurser att alla anpassar sig till denna metod samt att bidrag till företagarinitiativ anslås. Mervärdet är av finansiell art eftersom de offentliga resurserna beror av de ramar som en krympande budget sätter. Ett utökat finansiellt partnerskap med den privata sektorn avseende de insatser som mest direkt berör denna, möjliggör en stärkning av insatsernas hävstångseffekt och effekt på sysselsättningen. Härvidlag skall en kompletterande analys granska samstämmigheten mellan strukturpolitik och konkurrenspolitik. Men denna aspekt kan inte särskiljas från ett ökat deltagande från de privata aktörernas sida i planeringen av insatserna och deras genomförande, vilket i synnerhet de totala subventionerna som genomförts i flera medlemsstater visar. Mervärdet är av politisk art så till vida att gemenskapens insatser, särskilt på strukturområdet, måste bli tydligare i gemenskapens medborgares ögon. Denna viktiga aspekt av det europeiska bygget, vilken är ett uttryck för ekonomisk och social sammanhållning, även inom ett allmänt intresse av sysselsättning, borde ge den allmänna opinionen tillfälle till ökad medverkan i unionen. 2) Likväl konstaterar kommissionen att det politiska, ekonomiska och sociala partnerskapet och dess tillämpning inte är tillräckligt utnyttjat, ens på nationell förvaltningsnivå. Mobiliseringen av lokala myndigheter, arbetsmarknadens parter samt föreningar och företag är fortfarande ofta otillräcklig och överlag alltför formell. Mobiliseringen måste öka i omfattning vilket förutsätter följande: 31 a) Att partnerskapet på territoriell nivå berikas. Organisatoriskt är det fråga om att på ett effektivare sätt integrera ett traditionellt partnerskap av vertikal typ mellan offentliga m> ndigheter på nationell, regional och lokal nivå med ett horisontalt partnerskap mellan offentliga och privata aktörer på den mest lämpliga territoriella nivån. Det handlar i första hand om att förbättra insatsernas lokala effekt. Smala utbildningssatsningar, stöd till infrastrukturerna, inrättande av stödtjänster för små och medelstora företag, bättre riktning av stödsystem till den produktiva sektorn förutsätter en minimal decentralisering i fråga om planering och genomförande av åtgärderna. Härvidlag är en förbättring av det vertikala partnerskapet mellan olika förvaltningsnivåer i hög grad berättigad, då den lokala nivån alltför ofta är underrepresenterad eller rentav helt förbisedd av uppföljningskommittéerna. b) Att det ekonomiska partnerskapet vidgas. Samtidigt får inte partnerskapets nödvändiga horisontala dimension förbises. Stödåtgärder till den privata sektorn, utbildningsinsatser, stöd till FoTU kan varken utformas eller tillämpas utan aktivt deltagande från ekonomiska och sociala partners eller i synnerhet från socioekonomiska organisationer (särskilt små och medelstora foretag, hantverksföretag och näringsdrivande föreningar). Samma kan sägas om föreningssektorn i vidare mening för de åtgärder som berör socioekonomisk aktivering, kamp mot utestängning, stöd till nya sysselsättningsmöjligheter och lika möjligheter. I det dagliga praktiska arbetet kommer det att bli fråga om att gå utanför ramarna för uppföljningskommittéerna för att utveckla mindre formella fora för diskussion och förslag som kan möjliggöra ett mer balanserat deltagande mellan män och kvinnor, en adekvat informationsökning och en diskussion av territoriella projekt på sysselsättningsområdet. Ett förbättrat partnerskap till sammanblandning: de nationella myndigheterna skall koncentrera sina åtgärder på bedömning, utredning av allmän samstämmighet och utveckling av verktyg för att utvärdera projekten. inte utgöra någon källa skall dock 32 Strukturfonder och partnerskap Härvidlag visar analyser att situationen är mycket varierande beroende på mål och medlemsstater; a) Inom mål I Det finns några exempel på utvidgade partnerskap på underkommitténivà I Spanien utgör regionen Andalusienen illustration av en underkommitté som samlar regionala myndigheter och arbetsmarknadens parter i syfte att sätta t gång en dialog om problemen kring ekonomisk utveckling och skapande av sysselsättning. En annan metod att organisera socioekonomiskt partnerskap består t att troget spegla territoriella former för programplanering och genomförande av insatser. I vissa medlemsstater (I och 1RL) medger modellen att de socioekonomiska parterna kan träda in på en sekundär nivå, nämligen nivån för operativa program. Det kan rentav förekomma en tredje nivå där de kommittéer som tillsatts av lokala myndigheter (Irland) verkar i de områden som berör dem och där partnerskapet ytterligare utvidgats. Socioekonomiska partners i uppföljningskommitéerna i Förenade kungariket I regionerna Merseyside och Highlands samt Islands utgör bristen på deltagande av den privata sektorn ett debattämne, en alltför begränsad spelar roll I Tyskland har framsteg noterats genom upprättandet av underkommittér, som består av de socioekonomiska aktörerna inom olika delstater. Ministrarna/ordförandena har likväl meddelat sin avsikt att begränsa de socioekonomiska parternas medverkan information om programmens förlopp. till en Ett annat medel att stärka uppfölj wngskommitténs kapacitet kan bestå i att tillföra den ett anpassat tekniskt bistånd. I Spanien står exempelvis en för olika till kommitténs tvärvetenskaplig grupp expertutlåtanden om ERUF;s eller Europeiska socialfbndens insatser och rapporterar regelbundet till uppföljningskommittén. förfogande b) Inom mål 2 ï dessa områden är det socioekonomiska partnerskapet mycket intensivare. Danmark, Belgien och Nederländerna erbjuder bra exempel på detta även om det mellan dem finns vissa skillnader i beslutsprocessen» Däremot måste arbetsmarknadens parters bristande anslutning och de lokal valdas begränsade representation nämnas vad gäller Förenade kungariket 33 I vissa fall är kommissionen bM^ medlem av urvalskommittén för projekten och uppföljmngskommittén, vilket gör att kommissionen på ett tidigt stadium kan är det lägga uppföljningskommittén som beslutar om urval av projekten på förslag från tekniska och finansiella kommittéer (exempelvis Belgien), vid Önskvärda inriktningar. andra , fall tonvikt I Bruket nwà underkommittér för uppföljning används även i mål 2«regioner (exempelvis Spanien)* Den metod som består i att socioekonomiska aktörer ansluter sig på en sekundär nivå används i Frankrike, där exempelvis aktörerna representeras på den nivå som utgörs av regionernas ekonomiska och sociala råd, men där representation är helt utesluten på uppföljningskommitténivån, Luxemburg utgör ett intressant exempel — som även är giltigt för mål 5b — på en utvidgad inom uppföljnmgskommittéer som förutom sina traditionella partners knyter till sig handelskamrar och yrkessammanslutningar. socioekonomiska representation aktörerna av de Vidare tillhandahålls ett tekniskt bistånd till uppföljningskommittéer i Spanien, Belgien och Nederländerna* Slutligen» för att samordna programmen avseende mål 2 och 5b och optimera programmens sammansättning, har en pilotkommitté upprättats i Nederländerna. c) MâlS och 4 I fråga om de insatser som faller inom mål 3 och 4 har kommissionen betonat vikten av de ekonomiska och sociala parternas medverkan i samband med förhandlingen om gemenskapens stödramar och utarbetandet av interna bestämmelser för uppföijnmgskommitteerna. Inom ramen för mål 4 har en betydande ansträngning gjorts för att ansluta både de sociala och ekonomiska parterna, särskilt konsulat samt små och medelstora företag (Tyskland, Frankrike och Nederländerna)* 2} Qyerya^ingskommitefiias roll Det finns en allmän tendens till att övervakningskommittéerna i stor utsträckning medverkar i förvaltningen av regionala eller lokala program utifrån de nät som upprättats härför. En debatt har även uppkommit i Spanien och Irland om nödvändiga homogena former och metoder för att till kommissionens tjänster tillhandahålla den information som krävs i fråga om insatsernas effekter på sysselsättningen* ^^^^^^^^^^_^^ 34 Ï syfte att utveckla de ekonomiska och sociala parternas roll är deras faktiska medverkan mycket viktig och övervakningskomrnittéema kan under alla omständigheter inleda ett aktivare samarbete* 1 vissa medlemsländer visar en rad metoder för inledande av ett partnerskap (sårskilt med de ekonomiska och sociala parterna) på en framkomlig väg att uppnå en ökad effektivitet samtidigt som administrativa befogenheter respekteras* Under skilda benämningar (seminarier, lackkommittéer, sektorsvisa rådgivande kommittéer* underkommittéer. , paneler» arbetsgrupper. ) ges mindre officiella sammanslutningar, som dock samlas regelbundet, möjlighet att förena framtidsperspektiv, intressen och insatser från alla berörda aktörer* Det är fråga om strukturer som kan komplettera övervakningskommittéerna och förvaltas av dessa, vilket gör det möjligt att på ett bättre sätt sprida information och nya riktlinjer, bättre hantera aktörernas problem och ftågestäUnmgar*, berika analyserna och tankegångarna genom expertmedverkan inom skilda områden ofch därmed främja en enighet vad gäller de insatser som skall göras. italienska modellen med "territoriella pakter*1, som bygger på tvekan den mest nyskapande och Den sysseisätmingsområden, utgör utan genomarbetade formen i detta utvidgade och dynamiska partnerskap. Slutsatser7 * * * 1) De åtgärdprogram som följer av de ovan formulerade riktlinjerna påkallar en gemensam ansträngning från alla inblandade aktörer för genomförandet av strukturinsatser. Kommissionen har å sin sida för avsikt att, med full hänsyn tagen till strukturfondernas mål, ta de politiska initiativ som krävs för att inför dess olika partners stödja den ståndpunkt som fastlagts i detta dokument. I detta skede av programplaneringen är det inte fråga om att återuppta en förhandling om gemenskapens stödramar/det enhetliga programdokumentet. Vad som är väsentligt är att dels i så hög utsträckning som möjligt utnyttja programmens inrikta uppföljnings- och utvärderingssystemen mot ett successivt genomförande av de prioriteringar som fastlagts i detta dokument. flexibilitetsmarginal och dels Sålunda borde de tjänster som ansvarar för strukturfonderna, med hänsyn till regionernas specifika situation, agera på ett samordnat sätt i syfte att försäkra sig om att övervakningskommittéerna omsätter ovannämnda prioriteringar i handling. Särskild uppmärksamhet skall inom denna ram läggas vid förberedandet av programplaneringen avseende den andra perioden för mål 2 (1997-1999), liksom Under sitt sammanträde den 13 februari 1996 delade kommittén för dessa analyser och allmänna riktlinjer. 35 vid utvärdering efter att insatserna har genomförts till hälften. Vidare kommer det att bli nödvändigt att utnyttja de tillgångar som i förevarande programplanering härrör antingen från en årlig tillämpning av deflatorn eller från de förseningar som registrerats för budgetåret 1994/95. I samma perspektiv skall system och metoder för utvärdering snabbt anpassas för att fullständigt kunna beakta ovannämnda rekommendationer. 2) För att åstadkomma detta i enlighet med föregående rekommendationer, föreslår kommissionen, i ett strukturpolitiskt sammanhang, att territoriella partnerskap för sysselsättning skall upprättas mellan offentliga och privata aktörer, vars målsättning kan överskrida strukturfondens ramar. Dessa partnerskap, som ingåtts på den nivå som är mest lämplig, skulle kunna utgöra ett decentraliserat uttryck för de territoriella delarna av de fleråriga sysselsättningsprogram som avtalats med medlemsstaterna. Partnerskapens innehåll och praktiska tillämpning kommer att bli föremål för en mångsidig och djupgående diskussion i syfte att beakta de situationer och den institutionella praxis som råder i varje medlemsstat. Utöver den diskussion som redan inletts inom strukturfondernas kommittéer, kan diskussionen fullföljas inom framtida råd och vid Europaparlamentet. Kommissionen menar dock att partnerskap för sysselsättning för samtliga inblandade parter skall territoriella diagnoser över sysselsättningen, vilka skall ge upphov till strategier som genomförs genom att gränser mellan aktörerna — särskilt administratörerna — kan undanröjas och genom att nyskapande synsätt ges företräde, särskilt genom åtgärder som syftar till en systematisk spridning av lyckade experiment. innebära utarbetande av övergripande I likhet med de försök som redan framgångsrikt genomförts inom unionen (Pakt för sysselsättningen i Andalusien, Charta för sysselsättningen i Deux-Sèvres /Poitou-Charentes, Area Development Management i Irland) handlar det alltså om att föra och utveckla en dynamisk politik. Den politiken är inte avsedd att överlappa de åtgärder som vidtas av kommittéerna för programövervakning, utan att erbjuda kommittéerna ett diskussions- och referensforum för att i främsta rummet använda alla tillgängliga flexibilitetsmarginaler inom den nuvarande programplaneringen till stöd för lokala initiativ till utveckling och sysselsättning. 36 Annexe 1 Annexe 2 Annexe 3a Contribution des Fonds structurels aux dépenses de développement objectif 1 pour la période 1994-1999 Belgique Allemagne Grèce Espagne France Irlande Italie Pays-Bas Portugal Mécu prix 1994 Royaume Uni Autriche* EUR 11 o. '_ Infrastructures Transport f Télécommunications Energie Environnement & Eau Santé Ressources humaines Education Formation Recherche & Développement 1106 138 34 12 92 1106 2 54 21 139 4 2 61 3648 6 4 08 4002 252 864 624 666 3 4 44 1878 1236 10628 6100 418 624 3034 452 7 4 62 623 5974 6 10 262 s / 8 323 15 595 86 465 1109 888 37 70 74 39 2 4 70 1007 1094 4 4 20 1742 418 312 1867 81 3 1 84 2209 36 31 5 40 28 4 1 46 1872 • 276 426 1056 516 4 1 10 1404 2334 671 314 20 190 146 895 791 33 2 9 3 04 3. 1,2% 15244 16,2% 4 4 25 43 4 32 1435 2495 8328 1770 1,5% 2,7% 8,9% 1,9% 2 6 7 13 5048 17890 2 8 , 4% 5,4% 19,0% 93 613 330 865 43 368 975 ' 11 372 104 7 3775 4 , 0% Environnement productif Industrie et services Agric. & Développement Pèche Tourisme rur 3 35 252 50 0 32 7 9 73 4748 3141 83 3 8 88 1008 2040 150 690 8 0 23 3019 3422 1033 550 7 53 215 387 '42 99 1845 559 853 78 355 7 1 68 3708 2341 257 862 4 '* 300 246 187 238 211 88 56 22 22 8 5 18 5 0 06 2226" 1908 251 618 713 331 242 37 103 86 35 24 27 3 5 8 45 16088 14405 1940 3313 3 8 , 1% 1 7 , 1% 15,3% 2 , 1% 3,5% 732 82 4 2 1 04 2 , 2% 7 30 1 3 6 40 1 3 9 86 2 6 3 00 2 1 95 5 6 34 1 4 8 60 150 1 3 9 94 2 3 60 166 9 4 0 14 100,0% , _. 1 Autres TOTAL • Mécu prix 1 995 ^ •^ Annexe 3b Contribution des Fonds Structurels aux dépenses de développement de l'Objectif 2 (1994-1996) A l l e m a g ne Belgique D a n e m a rk Espagne France Italie L u x e m b o u rg Pays-Bas R o y a u m e- Finland A u s t r i a" S w e d e n" T O T AL M é cu prix 1 9 94 23 9 8 1 5 5 92 302 290 7 10 158 264 160 148 1 54 2 14 2 82 169 103 6 14 305 67 242 174 40 3 17 258 59 8 25 1 1 32 12 20 i 56 3 35 36 49 191 68 77 57 9 48 2 04 137 5 63 1 1 31 1 0 38 U ni 31 36 30 34 252 248 330 207 2 2 2 2 / 1 0 7 41 • 1 89 5 1 38 5 138 1 13 90 23 7 55 528 39 1S8 9| 22 3 00 2 1 42 48 16 10 17 5 0 7 7 0 13 13 'i 69 24 S 10 2 3 0 0 0 0 15 1 1 2 2 42 2 13 18 8 3 2 64 9 01 6 71 1 2 03 4 89 % 4 5 , 6% 1 2 , 6% 9 , 4% 1 6 , 8% 8 , 8% 0 5 99 8 , 4% 0 , 24 7 62 1 0 , 7% 3 64 5 , 1% 0,24 3 98 5 , 6% 20 14 1 5 2 2 4 31 1 6 08 1 23 6 â9 3 4 , 0% 2 2 , 5% 1,7% 9 , 8% 1,3% 1 1 30 1 7 65 6 84 40 64 7 1 51 1 0 0 , 0% 78 37 17 12 10 16 11 3 8 53 2 7 9 17 4 1 60 2 45 48 24 162 1 J 1 19 65 13 52 ! 2 93 j 213 \ ' 79\ 1 11 I 7 33 i J 11 E n v i r o n n e m e nt p r o d u c t if Infrastructures de soutien Industries et services PME "c~r:sme ! Sites I n d u s t r i e l s, a m é n a g e m e nt et réhabilitation Enw. ronnement Zones urbaines, aménagement et rénsp'. iitation przteciion i -fsstrjctures de l'environnement, [Ressources humaines \':'rr,3::z',, emploi ;Zi". 'es :» formation, équipements ~e:. "e'cna & Développement A s j , s : a r , ;e t e c h n i q ue T O T AL '••• r n ;V. 1 9 9 5 - 96 en M e cu 1 9 95 i. 75 o A n n e xe 3C ContriDutlo/i of the Structural Funds lo Objective 3 end 4 expenditure on Human Resources for l^e period 1654-1096/1899 Contiibution des Fond* siiuclurals aux dépepsos de Ressources Humaines objectifs 3 et 4 poor la période 1894-1996/1999. Belirag der Strukturfonds zu den Auswendunrjan för Menschficne Ro6ouicen nach Zlel 3 und 4 fur die Période 1994-1096/1099. Mecus 1994 BE OK DE ES FR IT LU NL UK Tolal % ; C L ; i : : ' v o3 i |'. Oc;jp2,. :r. 3'. n:e^ra!!o/i ot long-term unemployed '2. Occupations! i. iussratlon of young person |2. iry. eoruliort of parsons excluded from the !ôtccr marker \A. r , ' ; r r ; [ ; oi ore-s'j5l opportunities ô. A'. '. îtj; i ',. Accc-lciior; of v,c!'-;e:s to iniusliisl charge ,2 A "es I. re:,. 133 82 ' 124 26 29 m 55 68 0 6 952 442 77 160 50 495 723 loQ 62 0 724 960 7D5 16 125 423 566 132 105 SI 3S3 263 1. 681 1. 466 2. 562 : 1. 316 24 2 26 12 1 13 105 0 369 0 105 369 ! 300 J Of i 300 | 321 76 399 6 3 10 I 1 21 1 0 1 577 345 0 C 562 474 350 SO IS 4 015 3 5 7f 1. 654 4SI 327- - 40 3d tô 5 3 923 1. 501 10. 12a | 100 156. 0 155 0 0 0 1. 267 - 61 1. 368 94 6 too in UK is fj^fejed (cr 1Sy4-VJ96; Objocllvu 4 in DE, DK, DE. FR, LU Is arjreix/ for 1994-1996, no ug/uumunl for UK -r Contribution des Fonds structurels aux dépenses de développement de l'objectif 5a-peche (hors objectif 1), 1994-99 Annexe 3D Mecus 1994 B i i DK I I 24,5 D E F • •'•-. ':. ; Fi. I L NL SE UK TOT •. • • •' 139,8 74,6 119,6 189,9 23 134,4 1. 1 46,6 40 88,8 882,3 Annexe 3E DOCUP de l'Objectif 5b ( 1 9 9 4 - 1 9 9 9) : A l l o c a t i on c o m m u n a u t a i re par axe prioritaire de développement (*). ,i:-. Axe prtori\aire Oiyeisificaticn eg- :c e e: sylvicole j >• Diveisificotion e: ce. -•rcppement d ej sectoufs non-agricoles itf. i ,;. •; • Protection d* l'?~. : - - ; - r , e ni ' Ttiiirisrne Developps^en. ' -. ; t ' " " o v a t i on cTes -villages Rassources ngrr? - •; Assistance tec'"" :. -. *\ e v a ' j e t i on r total I | I i i • ; Axe pnontsire i 5E Oiveisilicaucn a ;' " Oiveftificetion si c ;. ?. r :emjni * *; svlvicole i das socieufsnon-sgncoles 1 Protection de !'•"»* Tourisme : - - r ?r" ' OJveloppemeT. ! : :J ; e->cvouon des villages "{essoinees h u m a i i jj Assistance tecHrvc*. ; s: {valuation total / '/ Programmes epprc. ~is par (' *) Las actions re'<e. e--. : ce cet axe sont intégrées dans d'autres axes habilitation prioritaires. BE •'DK. DE LU NL 1 2 0 ,3 2 2 ,8 6,9 10. 2 3. 9 12,9 1,1 78. 1 I 2 6 , 0% 2 9. 2% 8. 3% 1 3. 1% 4 , 9% 1 6 , 6% 1. 4% 14,7 12,9 r*) 14. 7 10,6 1,1 5 4 ,0 DK' 2 7 , 2% 2 4 , 0% 2 7 , 2% ( "1 1 9 , 6% 2 , 0% 2 2 4 ,2 3 2 1 ,7 207,7 8 6 ,7 146,1 2 1 9 ,6 2 3 ,0 1 2 2 9 ,0 DE 1 8 , 2% 2 6 , 2% 1 6 , 9% 7 , 1% 1 1,9% 1 7 , 9%. 1,9% 1 0 0. 0% 1 0 0 , 0% 1 0 0 , 0% ES 2 9 7 ,9 96. 2 6 7. 5 4 5. 2 5 8 ,6 8 8 ,6 r •) 6 6 4 ,0 ES I 4 4 , 9% J 1 4 , 5% 1 0. 2% 6 , 8% 1 0. 3% 1 3 , 4% ( "I ' 1 0 0 , 0%. «T ! 3 31. 5 ! , -a - 1 i DO, J 9 4. 5 j 155. 5 ! FR I i 6 8 3. 8 | 5 0 8. 6 1 2 4 4. 8 | 2 6 6 ,0 j 2 0 5. 9 j 2 8 6. 3 j 4 3 ,9 ! 2 2 3 9 ,4 j 9 C 3. 7I FR 3 0. 5% 2 2. 7% 1 0 , 3% 1 1,9% 9. 2% I 1 2. 8% 2 , o %; iT ! 3 5. 7 % j 18. 6 % ' :. : : s , • 8. 7 % 0. 8% 1 3. 4% 1 ,4 % 1 0 0 , 0 %' 1 0 0 , 0% 0,7 0,9 0. 5 1. 0 2. 0 | 0. 8 | 0,2 ! 6. 0 | LU 1 1,2% 1 4. 2% 8 , 8% 1 6. 4% 3 4 , 1% 1 2 , 8% MECU prix cournn'_ UK I r 64. 8 J 305. 7 i 63. 9 | 174. 5 6S. 0 | 132. 1 | total i 653,2 14S5. 2 7 21. S 783. Z £ 3 3. 1 z -> '. 1 5. 2 j 58. 1 j 35. 7 j 20,9 j 1. 1 1 l 1. 8 ! 1 5 0. 0! 8 2 0. 5 ! 6' 4 4,7 NL UK | total 1 0,1 % 3 8 , 7% 2 3. 5% 13,9 % 0. 7% 1 1. 4% 7. 9% 3 7. 3% 7. 8% 2 1. 3% 8. 4 % 1 6. 1% 26,9 % 2 4 , 3% 11. 7 % 1 2 , 8% • S. 2% -14,5% 1. 5%; 1 0 0. 0 %i 2 , 5% 1 0 0. 0% 1. 2% 1 0 0 , 0% \. 2% 1 0 0. 0% | Annexe 3 F Contribution des Fonds Structurels à l'Objectif 6 (1995-1999) i Finlande Suède Total % Mecu 1995 I h f r a s f u c t u r es de base Secteur productif Ressources humaines Recherche et développement TOTAL I 0 347 104 114 5 65 13 152 64 23 2 5 2| 13 4 99 1 68 1 37 8 17 1,6 6 1 ,1 2 0 ,5 1 6 ,8 1 0 0 ,0 I I '- •••"•• •'. 'rciV:' V. "â : '-. '(• ;i fö ^ -£ ISSN 1024-4506 KOM(96) 109 slutlig DOKUMENT SV 13 04 Katalognummer : CB-CO-96-117-SV-C ISBN 92-78-01683-7 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg W