title: Ehdotus neuvoston päätökseksi kolmannesta monivuotisesta ohjelmasta pk-yritysten hyväksi Euroopan unionissa (1997-2000)

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 20. 03. 1996 KOM(96) 98 lopull. 96/ 0087 (CNS) EUROOPAN YRITYSTEN TYÖLUSTÄMS-, KASVU-JA ~ KILPAILUKYKYMAHDOLUSUUKSIEN TÄYSIMÄÄRÄINEN HYÖDYNTÄMINEN Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI Kolmannesta monivuotisesta ohjelmasta pk-yritysten hyväksi Euroopan unionissa (1997-2000) (komission esittämä) EUROCMPAN PK-YRTIYSTEN TYŒUSTAMIS-, KASVU- JA KIIPAIIJUKYKYMAHDCMJSUUKSIEN TÄYSIMÄÄRÄINEN HYÖDYNTÄMINEN I MONIVUOTINEN PK-YROYSCMBELMA YHTEISÖN PK-YRITYKSIÄ TUKEVIEN TOIMIEN YLEISISSÄ PUITTEISSA Nykyään tunnustetaan yleisesti, että pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset) ovat keskeinen ala työllisyysmahdollisuuksien ja kasvun luonnin kannalta Euroopan unionissa Jotta pk-yritysten mahdollisuudet näden tavoitteiden toteuttamiseksi voitaisiin täysin hyödyntää, komissio on äskettän antanut Eurooppa-neuvoston Madridin kokoukselle kertomuksen, jossa kehotetaan entistä kunnianhimoisempaan pk-yrityksiä tukevaan politiikkaan. ' Tämän Eurooppa-neuvoston kokouksen päätelmissä hyväksyttiin tällainen lähestymistapa ja kehotettiin komissiota toteuttamaan pk-yrityspolitiikkaa koskevassa Madridin kertomuksessa esitetyt tavoitteet mahdollisimman pian2 Tämän vuoksi komissio ilmoitti, että nelivuotinen ohjelma (1997-2000) aloitettaisiin osana Euroopan työllisyyttä koskevaa luottamussopimusta Selvästikin sekä jäsenvaltioiden että Euroopan unionin tasolla tarvitaan entistä voimakkaampaa ja suorempaa kohdentamista, jotta voitaisiin turvata nykyiset työpaikat ja luoda uusia työllisyysmahdollisuuksia Kokemus osoittaa, että pk-yritysten auttamiseen kohdistetut toimet ovat kustannuksiltaan tehokas tapa tukea työpaikkojen luontia A. PK-YKTTYSfflEN MERKTIYS KASVUN. IA TYÖLLLS\TDRN KANNALTA Pk-yritykset ovat keskeisiä työllistämismahdollisuuksien ja kasvun luomisen kannalta. Kaikista yrityksistä pk-yrityksiä on 99,8 prosenttia, ne vastaavat 66 prosentista kokonaistyöllisyyttä ja 65 prosentista Euroopan unionin yritysten liikevaihtoa3 Työllisyys kasvaa pk-yrityksissä nopeammin kuin suuryrityksissä. 4 Tämän lisäksi palveluala, jota pk-yritykset hallitsevat, on ollut tärkeä työpaikkojen lähde viime vuosina, ja se tarjoaa edelleen merkittäviä työllistämismahdollisuuksia. Koska pk- yritykset ovat joustavia ja ne voivat nopeasti sopeutua markkinoiden vaatimusten muutoksiin ja erikoistumiseen, ne ovat keskeinen väline edistettäessä Euroopan teollisuuden kilpailukykyä ja mahdollisuutta tunkeutua kolmansien maiden markkinoille. Erityisen tärkeä on pk-yritysten merkitys epäsuotuisilla alueilla ja maaseudulla, jossa ne usein muodostavat paikallisen talouden perustan. Samalla voimistuu suuntaus, jossa suuryritykset teettävät osan toiminnoistaan ulkopuolisilla ja supistavat omaa toimintaansa. Tämä on pk-yrityksille sekä haaste että mahdollisuus. Nopeasti muuttuva teknoiogiaympäristö ja markkinoiden muuttuminen maailmanlaajuisiksi vaikuttavat kilpailun edellytyksiin ja luovat uusia mahdollisuuksia pk-yrityksille. Niillä on sen vuoksi keskeinen rooli taloudellisen ja sosiaalisen yhtenäisyyden parantamisessa EU:ssa. 5 B. PK-VRITVSTEV 1YQPA1KKOJEN LUOMISESSA JA KASVUN IVUHnnniSITirKSïSSÀ ILMENEVIÄ HEIKKOUKSIA Vaikka pk-yritykset voivat olla työllisyyden kasvun ja vaurauden luonnin dynaaminen lähde, on myös huomattava että ne ovat luontaisesti heikkoja ja alttiita epäonnistumaan, "Pk-yritykset: työllisyyden, kasvun ja kilpailukyvyn voimaperäinen lähde Euroopan unionissa", komission Eurooppa-neuvoston Madridin kokoukselle antama kertomus, CSE(95) 2087. Puheenjohtajiston päätelmät, SI(95) 1000, 16. 12. 1995, s. 14 Euroopan yritykset, kolmas kertomus, 1994, s. 42-43 Ks. alaviite 1 edellä, s. 3 Ibid. ^ II erityisesti alkuvuosinaan. Keskimäärin 50 prosenttia EU:n pk-yrityksistä epäonnistuu viiden ensimmäisen toimintavuotensa aikana. 6 Pk-yritysten suhteellinen heikkous ja haavoittuvuus johtuvat pääasiassa viidestä tekijästä: yhä monimutkaisempi oikeudellinen, verotuksellinen ja hallinnollinen ympäristö; vaikeudet tutkimusohjelmiin pääsyssä ja tutkimustulosten hyödyntämisessä; johtamiskyvyn rakenteelliset heikkoudet ja huonosti sopeutetut koulutusohjelmat; • • • • vaikeudet rahoituksen hankkimisessa kohtuullisin kustannuksin; • esteet tuotteiden ja palveluiden markkinoille pääsyssä. C PK-YRTTYyiTN TVÖUISYYTTÄ JA KASVUA EDELTÄVIEN MAHIXJLUSTJUKSIFN TtytEUTTAIVBNEN Jotta pk-yritysten kasvun, kilpailukyvyn ja työllisyyden mahdollisuudet voitaisiin täysin hyödyntää, jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin on vahvistettava ja sovitettava yhteen pk- yrityksiä tukevaa politiikkaansa siten, että Euroopan liikeyritysten kohtaamat uudet haasteet voidaan ottaa huomioon. 7 Suurin osa pk-yrityksiä tukevista toimista on toteutettava jäsenvaltioiden tasolla, mahdollisimman lähellä itse liiketoimintaa. Kuten komission Eurooppa-neuvoston Madridin kokoukselle antamassa pk-yrityspolitiikkaa koskevassa kertomuksessa8 korostetaan, kaikki jäsenvaltiot (erityisesti Saksa, Ranska, Yhdistynyt kuningaskunta, Espanja ja Belgia) ovat äskettäin vahvistaneet pk-yrityksiä tukevaa politiikkaansa ja eri maiden politiikat ovat nyt huomattavan yhdenmukaisia. 9 Tällä alalla Euroopan unionilla voi kuitenkin olla merkittävä ja täydentävä tehtävä samalla, kun toissijaisuusperiaatetta noudatetaan täysin. D. YHTEISfiN PK-YRTTYKSIÀ KOSKEVA POLmiKKA Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 130 artiklan, kasvusta, kilpailukyvystä ja työllisyydestä annetun valkoisen kirjan sekä pk-yritysten ja käsityöläisalojen hyväksi tarkoitetun yhtenäisen ohjelman tavoitteiden mukaisesti yhteisön yrityspolitiikalla pyritään: • edistämään kaikkialla Euroopan unionissa ympäristöä, joka on suotuisa pk-yritysten kehittymisen kannalta; • parantamaan Euroopan pk-yritysten kilpailukykyä ja rohkaisemaan niiden eurooppalaistumista ja kansainvälistymistä. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi yhteisön pk-yrityksiä koskeva politiikka perustuu kahteen toisiinsa liittyvään ohjelmaan: yhtenäiseen ohjelmaan pk-yritysten hyväksi ja monivuotiseen pk-yritysohjelmaan. Seuraavan sivun tiivistelmätaulukossa esitetään yhteisön erilaiset pk-yrityksiä tukevat toimet. Euroopan yritykset, kolmas kertomus, 1994, s. 230. Komission Valkoinen kirja kasvusta, kilpailukyvystä ja työllisyydestä, s. 92 Ks. alaviite 1 edellä Ks. alaviite 1 edellä, osa 1, s. 2 ja liite I L TAULUKKO I: YHTEISÖN TOHVIET PK-YRTIYSTEN HYVÄKSI Madridin ensisijaiset tavoitteet Hallinnollinen yksinkertaistaminen Tieto Koulutus T&TK Innovaatio Tietoyhteiskunta Ympäristö Yhtenäinen toiminta jäsenvaltioiden kanssa (parhaiden käytäntöjen vaihto) - liiketoiminnan ympäristön parantamista ja yksinkertaistamista käsittelevä komitea - työllisyyttä koskeva yhtenäinen seurantakertomus (muut kuin palkasta aiheutuvat työvoimakustannukset, joustavat ja entistä yksinkertaisemmat työtä koskevat säännöt) - liiketoiminnan tukitoimenpiteitä ja kysynnän edistämistä koskeva yhtenäinen toiminta - työllisyyttä koskeva yhtenäinen seurantakertomus (koulutus pk-yrityksissä) - työllisyyttä koskevan valkoisen kirjan seuranta (yrityskulttuuri ja yrittäjyys) - innovaatiota koskevan vihreän kirjan seuranta - tietoyhteiskuntafoorumi ja G7-kokeilut Eurooppalaistuminen ja kansainvälistyminen - liiketoiminnan tukitoimenpiteitä ja kysynnän edistämistä koskeva yhtenäinen toiminta Rahoitusympäristö - liiketoiminnan tukitoimenpiteitä koskeva yhtenäinen toiminta Kuuleminen ja politiikan muotoilu Muiden pk-yrityksiä koskevien yhteisön polittiikkojen mukainen toiminta (*) - sääntelypolitiikan suuntaviivat - yksinkertainen lopullinen alv-järjestelmä Täydentävät toimet (monivuotinen pk-yritysohjclma) - liiketoiminnan vaikutusten arviointijärjestelmä - kustannus/hyöty-analyysi - liikeyritysten siirto Yhteisön verkostot kuten EC-EIC, Craft Focal Points, innovaatioyhteyskeskukset, multimediatiedon esittely- ja tukiverkosto, EURES, Rural Carrefours, Euroopan kansalliset rajat ylittävät kuluttajatietokeskukset. ESR (yhteisön tukikehykset) ADAPT (1,57 miljardia ecua) EMPLOYMENT NOW (460 miljoonaa ecua) LEONARDO (620 miljoonaa ecua) Neljäs T&TK-kehys (12,3 miljardia ecua, johon sisältyy 700 miljoonaa ecua erityisesti pk-yrityksille) INFO2000 EAKR LIFE: 450 miljoonaa ecua (96-99) Ympäristöä ja kasvua koskeva aloite kilpailupolitiikkaa (mukaan lukien valtion tuki) kansalliset rajat ylittävät julkiset hankinnat kansalliset rajat ylittävät talousalueet JOP (KIE- ja IVY-maat, 50 miljoonaa ecua 96-99): EC1P 250 miljoonaa ecua 95-99); MED INVEST (budjettia ei hyväksytty vuodelle 96); AL INVEST (41 miljoonaa ecua 95-2000); ASIA INVEST (määrittelemättä) - pääsy rakennerahastoihin (EAKR, ESR. ) - yhteisön pk-yritysaloite (1 miljardi ecua) - EIP:n yleiset lainat pk-yrityksille - EIR:n lainatakuut - seurantatiedonanto pk-yritysten verotuskohtelusta - EIC:t ensimmäisinä palvelupisteinä yhteisön muita verkostoja varten - pk-yritysten kokeiluhankkeet (johtamistaidon koulutus) - toimet yrityskulttuurin edistämiseksi - naisyrittäjät ja nuoret yrittäjät - pk-yritysten kokeiluhankkeet (esimerkiksi uuteen teknologiaan perustuvat yritykset, COMMERCE 2000) - ympäristöä koskeva EIC-tieto - ympäristölainsäädännön vaikutus pk-yrityksiin - käsityöläisala: ympäristöjohtaminen - kumppanien hakuverkostot (BC-NET/BRE) - suora kumppanuus (Europartneriat - Interprise) - alihankinta - pk-yritysten kokeiluhankkeet - kansainvälistyminen - toimet käsityö- ja pienyritysten hyväksi - toimet kaupan ja jakelualan hyväksi - oikeudellinen ympäristö (omistusoikeuden säilyttäminen, riita-asioiden sovittelu, oikeudelliset rakenteet) - maksuviivästykset - lainarahoituksen saanti (esimerkiksi pyöreän pöydän toiminta) - EASDAQ - saatavien välitys & luottovakuutus - uuteen teknologiaan perustuvia yrityksiä koskeva kokeilu - liikeyritysten kuuleminen - tilastot ja pk-yritysten seurantakeskus - edistäminen Yksityiskohtaisempaa tietoa saa asiaknrjasta Kertomus pk-yntysten ja käsityöläisammattien harjoittajien hyväksi toteutetun toiminnan yhteensovittamisesta, KOM(95j 362, lopullinen, 8. 9. 1995 1. Yhtenäinen ohjelma pk-yritysten ja käsityöläisalojen hyväksi III Komission 3. kesäkuuta 1994 hyväksymässä yhtenäisessä ohjelmassa annetaan yleisesitys yhteisön yrityspolitiikasta10 Yhtenäistä ohjelmaa ei ole tarkoitettu korvaamaan kansallisen tai yhteisön tason eri toimia eikä sen kautta ole tarkoitus puuttua toimia koskeviin päätöksentekomenettelyihin. Ohjelman tavoitteena on koota erilaisia aloitteita yleiseen kehykseen, jotta varmistettaisiin näiden aloitteiden johdonmukaisuus ja näkyvyys. Samalla pyritään läheisempään yhteistyökumppanuuteen kaikkien pk-yritysten kehittämiseen osallistuvien tahojen välillä yhteisön, kansallisella ja alueellisella tasolla. Tavoitteena on tehostaa näiden toimenpiteiden yhtenäisyyttä. Yhtenäisessä ohjelmassa erotetaan kaksi erilaista välinettä, jotka esitellään seuraavassa taulukossa: Yhtenäinen ohjelma pk-yritysten hyväksi Yhtenäinen toiminta jäsenvaltioiden kanssa11 toimenpiteet, joilla edistetään jäsenvaltioiden välistä neuvottelua ja tarvittaessa pk-yrityksiä ja käsityöläisaloja tukevien toimien yhteensovittamista seuraavilla aloilla: • pk-yritysten liiketoimintayrnpäristön parantaminen ja yksinkertaistaminen • pk-yritysten tukitoimenpiteiden edistäminen ja parantaminen Euroopan urionin osuus1* pk-yrityksiä tukevat toimenpiteet, jotka on kehitetty • joko yhteisön erityisen yrityspolitiikan puitteissa (monivuotinen pk-yritysohjelma) tai yhteisön yleisen politiikan osana, esimerkiksi kansainväliset yhteistyöohjelmat, EIP:n ja EQfcn välineet ja rakennerahastojen ohjelmat kuten yhteisön pk-yrityksiä koskeva aloite • Yhtenäisen ohjelman yhteydessä komissio esittää uusia pk-yrityksiä tukevia ehdotuksia, erityisesti lainatakuuvälineen, jolla on suuri kerrannaisvaikutus kasvuun ja työllisyyteen. Yhtenäisessä ohjelmassa keskitytään pääasiassa Euroopan unionin yrityksiin. Koska komissio on sitoutunut avaamaan vähitellen useimmat unionin toimet assosioituneiden maiden pk-yrityksille, monet tämän kolmannen monivuotisen ohjelman toimista (esimerkiksi yhteistyökumppanuutta edistävät toimet) voitaisiin tuoda näiden maiden saataville käyttämällä pääasiassa muiden EU:n ohjelmien, erityisesti PHARE-, TACIS-, JOP-, MED4NVEST-, AL-INVEST- ja ASIA-INVEST-ohjelmien varoja. 2. Monivuotinen ohjelma pk-yritysten hyväksi Monivuotinen ohjelma pk-yritysten hyväksi sopii yhtenäiseen ohjelmaan merkittävänä osana Euroopan unionin toimintaa. Se tarjoaa oikeudellisen ja budjettiperustan yhteisön pk-yrityspolitiikkaan kuuluville erityistoimille. Meneillään oleva monivuotinen ohjelma päättyy 31. joulukuuta 1996. 13 Kolmas monivuotinen ohjelma koskee vuosia 1997-2000. Pk-yrityksiä edustavat Euroopan liike-elämän järjestöt14, joita komissio kuuli 20. helmikuuta 1996, ovat yksimielisesti pitäneet tätä ehdotusta tervetulleena ja antaneet sille tukensa. Yhtenäinen ohjelma pk-yritysten ja käsityöläisalojen hyväksi, KOM(94) 207 lopullinen, 3. 6. 1994 Ks. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 130 artiklan 2 kohta Politiikka ja toiminta, jota yhteisö toteuttaa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaisesti, sekä erityistoimenpiteet, joilla tuetaan jäsenvaltioissa tapahtuvaa toimintaa (perustamissopimuksen 130 artiklan 3 kohta) Neuvoston päätös N:o 93/379/ETY, 14. 6. 1993, EYVLN:o L 161, 2. 7. 1993, s. 68 CCACC, CECOP, CEDI, EMSU, EUROCHAMBRES, EUROCOMMERCE, EUROPM1, UEAPME, UNICE ja YES for Europe. b Monivuotisen ohjelman tuoma lisäarvo ja sen täydentävä luonne ilmenevät erityisesti seuraavasta: IV Monivuotisen ohjelman tuoma lisäarvo monivuotinen ohjelma kohdistuu useisiin erityistavoitteisiin, joita muut yhteisön poliittiset ohjelmat eivät kata (esimerkiksi pk-yritysten liiketoirnintayrnpäristön parantaminen ja pk-yritysten liiketoiminnan strategioitten eurooppalaistaminen tarjoamalla tietoa ja tukipalveluita, jotka tarjoavat kansalliset rajat ylittäviä yhteistyömahdollisuuksia); rrK>nivuotisella ohjelmalla on tärkeä tehtävä myös innovatiivisten tukimenetelmien testaamisessa. Näillä toimilla mm täydennetään yhteisön tutkimus-, innovaatio- ja aluepolitiikan osana toteutettuja toimia Ehdotetuilla toimilla lisätään tietoisuutta muista yhteisön pk-yrityksiä koskevista toimista sekä näiden toimien tehokkuutta; ohjelma oh laaja-alainen (se koskee kaikkia talouden aloja), ja se kattaa kaikki pk-yritykset koko Euroopan unionin alueella; monivuotisessa ohjelmassa kehitetään useita toimenpiteitä ja menetelmiä (esimerkiksi kerrannaisvaikutuksiltaan merkittävien välittäjien liittäminen verkkoon) kiinteässä yhteistyössä muiden yhteisön poliittisten ohjelmien kanssa, erityisesti rakennerahastojen, innovaatio- ja tutkimusohjelmien ja kansainvälisten yhteistyöohjelmien kanssa, ja näihin ohjelmiin yhteensovitettuna, jotta niiden vaikutus yrityksiin olisi mahdollisimman suuri. Yhtenäiseen ohjelmaan verrattuna monivuotisen ohjelman toimet täydentävät muita pk- yrityksiä tukevia toimia jolloin päällekkäisyyksiltä vältytään. Monivuotisessa ohjelmassa nimenomaan painotetaan täydentävyyttä ja synergiaa yhteisön muiden poliittisten ohjelmien ja pk-yrityksiä tukevien jäsenvaltioiden toimien kanssa. Toiseen monivuotiseen ohjelmaan verrattuna kolmannella monivuotisella ohjelmalla varmistetaan yhteisön yrityspolitiikan jatkuvuus samalla, kun vahvistetaan monia nykyisistä toimista ja otetaan käyttöön useita uusia aloitteita komission äskettäisessä pk- yrityspolitiikkaa käsittelevässä kertomuksessa nimetyillä keskeisillä aloilla. 15 Ohjelman uudet osat esitellään seuraavassa taulukossa: Kolmannen monivuotisen ohjelman uudet osat pk-yritysten pääsyn helpottaminen kaikkiin niitä kiinnostaviin yhteisön ohjelmiin kehittämällä euroneuvontakeskuksia ( HQ "ensimmäisinä palvelupisteinä"; hallinnon yksinkertaistamiseen pyrkivien ponnistelujen tehostaminen erityisesti tuomalla kustannusmyöty-näkökohdat mukaan iiiketoiminnan vaikutusten arviointijärjestelmään; sen varrrnstaminen, että pk-yritysten järjestöt voivat entistä paremmin osallistua päätöksentekomenettelyvTi; pk-yritysten rohiseminen ja tukeminen kansainvälisten markkinoiden kaupassa, erityisesti parempien verkostojen kautta ja keMttämällä markkinatiedon saantia; uusien tapojen määrittäminen pk-yritysten teknologisen sopeutumisen ja niiden yrityskoulutuksen saatavuuden edistämiseksi; käytännön toimien kehittäminen käsityöläisalojen ja pienyritysten hyväksi ottaen huomioon niiden erityispiirteet; pk-yritysten rahoitusyrnpäristön parantaminen (lainansaanti, pk-yritysten toissijaiset markkinat, maksuviivästykset, saatavien välitys ja luottovakuutus); naisyrittäjien, nuorten \rittäjien sekä vähemmistöryhmiin kuuluvien omistamien ylitysten edistäminen; uuden yrittäjyyshengen rohkaiseminen; ympäristön ja kestävän kehityksen ottaminen osaksi yhteisön yrityspolitiikkaa (perustamissopimuksen 130 r artikla). Ks. alaviite 1 edellä -? V Kolmannen monivuotisen ohjelman ohella esitetään tämänhetkisen monivuotisen ohjelman (1993-1996)16 ulkoinen arviointikertomus. Tässä riippumattomassa arviointikertomuksessa on tehty monia ehdotuksia, joita parhaillaan toteutetaan tai joita käsitellään perustelut- osassa, ja tätä koskevaa analyysia täydennetään erillisessä komission tiedonannossa. Seuraavassa taulukossa esitellään kertomuksen keskeisimpiä suosituksia, jotka on otettu huomioon tässä ehdotuksessa: Ulkoisen arviointikertomuksen keskeisimmät suositukset yhteenso\dttamispyrkimysten vahvistaminen, jotta varmistettaisiin pk-yritysten huomioon ottaminen yhteisön erilaisissa poliittisissa ohjelmissa, ja lainsaaö^öfihdotusten pk-yrityksiin kohdistuvien vaikutuksen arvioinnin tehostaminen; EIC-verkoston laadullinen parantaminen ja yhteisön verkostojen entistä paremman yhteensovittamisen edistäminen, mukaan lukien vaihtoehtoiset organisointitavat; kumppanuusohjelmien vahvistaminen parantamalla seurantapalveluita ja osallistujayrityksille annettavaa apua; "laboratoriotoiminnan" jatkaminen toteuttamalla kokeiluhankkeita ja testaamalla käytännössä keskeisten alojen innovatiivisia toimenpiteitä pk-yritysten hyväksi; pk-yritysten kannalta kiinnostavien toimien edistâ^spvrkàmysten vahvistaminen; tietotekniikan käyttäminen entistä laajemmin verkostoissa ja tiedon levittämisessä. Tehokkuuden lisäämiseksi on saatava pk-yrityksiä edustavat elimet osallistumaan poliittisten toimien laadintaan. Madridin kokoukselle annetun pk-yrityksiä käsittelevän kertomuksen mukaisesti kuulemista valmistellessaan niitä koskevaa politiikkaa täysimittaisen osallistumisen" sekä kansallisella että yhteisön tasolla17 ja varmistaa niiden "pk-yritysjärjestöjen komissio parantaa E. MQNIVUanNEV PK-YTOTYSQfflELMA ŒANA EUROOPAN WÖ1I ISYYTTÄ KŒ ujaiTAMUSSopiMUsrrA Kolmas monivuotinen pk-yritysohjelma on keskeisessä asemassa yhteisön pk- yrityspolitiikassa. Näin se muodostaa olennaisen osan komission työllisyyttä koskevaa luottamussopimusta Tähän ohjelmaan sisältyy käytännön toimia, jotka vaikuttavat nopeasti ja joiden avulla voidaan täysin hyödyntää pk-yritysten mahdollisuudet luoda työpaikkoja, erityisesti lisäämällä sisämarkkmoihin osallistuvien pk-yritysten määrää ja edistämällä niiden kansainvälistymistä. Johdonmukaisesti toteutettuna tämän kolmannen monivuotisen pk-yritysohjelman eri toimet yhdessä tuottavat huomattavan kerrannais- ja massavaikutuksen kaikkialla Euroopan unionissa. Ks. komission tiedonanto ulkoisesta arviointikertomuksesta, joka koskee neuvoston päätöksen 93/379/ETY, EYVLN:o L 161, 2. 7. 1993, s. 68, toteuttamista. Ks. alaviite 1 edellä, s. 17 17 i EHDOTUS: NEUVOSTON PÄÄTÖS kolmannesta monivuotisesta ohjelmasta pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi Euroopan unionissa ( 1997-2000) (komission esittämä) f KOLMAS MONIVUOTTINEN OHJELMA PK-YRITYSTEN HYVÄKSI PERUSTELUT SISÄLTÖ L SOVELTAMISALA ÏÏ. ENSISIJAISET TAVOITTEET JA EHDOTETUT TOIMET A. YRrTYSTENHAliJNNOfIJS™. IAn^. IA PARANTAMINEN A. 1. Pk-yritysten etujen huomioon ottamisen varmistaminen erilaisissa yhteisön toimissa ja politiikassa A. 2. Yhteisön lainsäädännön yksinkertaistaminen ja parantaminen A. 3. A. 4. Avoimuuden lisääminen sekä hallinnon ja sääntelyn yksinkertaistamisen ja parantamisen parhaiden käytäntöjen levittäminen Pk-yritysten kansalliset rajat ylittävien toimintojen kehyksen parantaminen B. YRITYSTEN RAHOrmSYM>ÄRISroN PARANTAMINEN B. 1. Yritysten lainarahoituksen saannin parantaminen B. 2. Maksuviivästysongelmien vähentämiseksi toteutettavien toimien tehostaminen B. 3. Erityisten rahoitusvälineiden kehittämisen helpottaminen B. 4. Nopeasti kasvavien pk-yritysten pääomamarkkinoiden keWttaminen C PK-YRTTYSTFN AUTTAMINEN EUROOPPALAISTAMAAN JA KANSAINVÄUSTÄMÄÄN STRATEGIOITAAN EROYIStSTl PAREMPIFN TIFTOPALVEIU. 1EV AVULLA" C l. Tietopalvelujen kehittäminen (euroneuvontakeskukset "ensimmäisinä palvelupisteinä") C. 2. Pk-yritysten yrityspolitiikan toimien edistäminen C. 3. C. 4. Yhteistyön edistäminen liikeyritysten hakuverkostojen (BC-NET & BRE) avulla Suorien edistäminen (Europartenariat ja Interprise) avulla yhteistyökumppanuusohjelmien yhteyksien AsO C. 5. Alihankintakumppanuuksien kehittäminen C. 6. Pk-yritysten uusille markkinoille pääsyn edistäminen ja kansainvälistymisen D. PK-YRITYSTEN mPAILUKYVYN PARANTAMINFN. IA TUTKIMUKSEN. INNOVAATION TA KOUllirUKSEN SAANNIN EDISTÄMINEN D. l. Pk-yritysten innovaatiomahdollisuuksien lisääminen D. 2. Johtamistaidon koulutuksen edistäminen D. 3. Ympäristön vaatimuksiin mukautuminen E YRTnÄJYYDEN EDISTÄMINEN JA E R T T Y I^ E. 1. Yrityskulttuuri ja yrittäjyys E. 2. E. 3. E. 4. Käsityöalojen yritykset ja pienyritykset Erityistoimet kaupan ja jakelualan yritysten hyväksi Naisyrittäjät ja nuoret yrittäjät; vähemmistöryhmiin kuuluvien omistamat yritykset k m P O U T l I K A N I Œ H r T^ yyi OSA I: SOVELTAMISALA Kolmas monivuotinen ohjelma on yhteisön pk-yrityspolitiikan keskeinen osa. Se on perusta toimille, joilla pyritään lisäämään suuren pk-yritysmäärän tietoisuutta niiden kilpailuasemaa parantavan yritysstrategian haasteista. Tavoitteena on niiden osuuden kasvattaminen rajat ylittävästä ja kansainvälisestä kaupasta. Tämän myönteisenä seurauksena olisi työllisyysmahdollisuuksien syntyminen. Komission Eurooppa-neuvoston Madridin kokoukselle antamassa pk-yrityspolitiikkaa koskevassa kertomuksessa1 esitetyn analyysin mukaisesti määritellään seuraavat viisi politiikan ensisijaista tavoitetta sekä hahmotellaan yhteisön tasolla toteutettavat toimet: 1. Liiketoiminnan hallinnollisen ja oikeudellisen ympäristön yksinkertaistaminen ja parantaminen; 2. Yritysten rahoitusympäristön parantaminen; 3. Pk-yritysten strategioiden eurooppalaistamisen ja kansainvälistämisen edistäminen erityisesti parempien tietopalveluiden avulla; 4. Pk-yritysten kilpailukyvyn tehostaminen ja niiden tutkimus-, innovaatio- ja koulutusmahdollisuuksien parantaminen; 5. Yrittäjyyden edistäminen ja erityisryhmien tukeminen. Kolmas ohjelma koskee kaikkia yrityksiä riippumatta niiden koosta, toimialasta, talousalueella. 2 Jos ehdotetut oikeudellisesta asemasta toimenpiteet liittyvät erityisesti käsityöläis- tai pienyrityksiin, asiayhteydessä on erillinen viittaus tämäntyyppisiin yrityksiin. Samoin toimitaan kaupan ja jakelualan osalta. tai sijainnista Euroopan Vaikka toiminnalla tuetaan yhteisön yhteenkuuluvuutta edistävää politiikkaa3, kolmannen ohjelman pk-yrityksiä tukevat toimet eivät rajoitu yrityksiin, jotka toimivat sellaisilla alueilla, joilla on mahdollista saada yhteisön aluepolitiikan mukaista tukea. Tässä yhteydessä olisi korostettava monivuotisen ohjelman ja yhteisön pk-yritysaloitteen toisiaan täydentäviä rooleja tekijänä, joka edistää taloudellista kehitystä kaikkialla unionissa sekä työpaikkojen luomista paikallisella tasolla. Meneillään oleva yrityspolitiikkaa koskeva ohjelma päättyy 31. joulukuuta 1996. 4 Tämän vuoksi kolmas ohjelma tulee voimaan 1. tammikuuta 1997 ja on voimassa 31. joulukuuta 2000 asti. "Pk-yritykset: työllisyyden, kasvun ja kilpailukyvyn voimaperäinen lähde Euroopan unionissa", komission Eurooppa-neuvoston Madridin kokoukselle esittämä kertomus, CSE(95) 2087. Komission suositus pk-yritysten määrittelystä (asiak. C 96/261). Ensimmäinen kertomus Euroopan unionin perussopimuksen 130 B artiklan mukaisesta taloudellisesta ja sosiaalisesta yhteenkuuluvuudesta, s. 263. 14 päivänä kesäkuuta 1993 annetun neuvoston päätöksen 93/379/ETY 6 artikla, EYVL N:o L 161, 2. 7. 1993, s. 68. sn. OSA H: ENSfôUAKCT T A V O I T IN A. YRITYSTEN HAI I I N N O U J S EN JA OIKEIIDEIIISEN YMPÄRISTÖN YKSINKERTAISTAMINEN JA PARANTAMINEN A. L PK-YRITYSTEN ETUJEN HUOMIOON OTTAMISEN VARMISTAMINEN ERIIAISISSA YHTEISÖN TOIMISSA JA POLTTIIKASSA Yhteisön pk-yrityspolitiikan keskeisenä tavoitteena on varmistaa, että pk-yritykset otetaan huomioon yhteisön toimien ja politiikan muotoilussa ja toteutuksessa. Komissio tehostaa pyrkimyksiään tällä alalla. Pyrkimykset yhteisön lainsäädännön yksinkertaistamiseksi ja parantamiseksi edistävät tämän tavoitteen saavuttamista, mutta olisi myös edistettävä yhteisön pk-yrityksiä tukevien toimien ja politiikan entistä parempaa yhteensovittamista. Näin pk-yritykset voisivat täysin osallistua kaikkiin yhteisön toimiin ja ohjelmiin. toiminnasta taloudellisesta Esimerkiksi rakennerahastojen ohjelmien osalta pk-yritykset eivät vieläkään saa riittävästi hyötyä suhteessa niiden osuuteen työllisyyden kasvumahdollisuuksista. 5 Pk-yritykset olisi otettava huomioon myös T&TK-ohjelmissa, innovaatio-ohjelmissa, ammatillisen koulutuksen ohjelmissa, energiansäästöohjelmissa, ympäristöohjelmissa, kansainvälisessä yhteistyössä sekä Euroopan investointipankin ja Euroopan investointirahaston välineissä. Tämän yhteensovittarnistyön alustavat tulokset on esitetty yhtenäisessä ohjelmassa pk-yritysten ja käsityöläisalojen hyväksi6 sekä viimeaikaisessa kertomuksessa toiminnan yhteensovittamisesta7. Monivuotisen pk- yritysohjelman konkreettisiin toimiin kuuluu jäsenvaltioille annettava suositus tavoista, joilla pk-yritysten osuutta voidaan lisätä yhteisön politiikassa ja ohjelmissa. ja Koska on tarpeen nopeuttaa sisämarkkinoiden lainsäädännön yksinkertaistamista erityisesti pk-yrityksiin vaikuttavan lainsäädännön osalta, voitaisiin laatia ehdotus pienten "SLIM- ryhmien" (Simpler Legislation for Internal Market, lainsäädännön ylöinkertaistarninen sisämarkkinoita varten) perustamiseksi. A. 2. YHTEISÖN LAINSÄÄDÄNNÖN YKSINKERTAISTAMINEN JA PARANTAMINEN Pk-yritysten on toimittava yhä monimutkaisemmassa oikeudellisessa, verotuksellisessa ja hallinnollisessa ympäristössä. Sääntelyn puuttumisen kustannuksia ei ole koskaan laskettu, mutta kaikkien Euroopan yritysten vuosittaisen hallinnollisen taakan arvioidaan olevan noin 150-200 miljardia ecua. 8 Huolta aiheuttavat erityisesti kustannukset, jotka liittyvät yritysten perustamista koskeviin muodollisuuksiin. 9 Nämä kustannukset johtuvat ensisijassa jäsenvaltioiden vaatimuksista. Eurooppa-neuvoston Madridin kokoukselle esitetyn parempaa lainsäädäntöä koskevan komission kertomuksen10 mukaisesti komissio pyrkii omalta osaltaan vähentämään byrokratiaa ja parantamaan yhteisön lainsäädäntöä, joka saattaa vaikuttaa yrityksiin, 6 7 8 9 10 Tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus (1994), EYVL N. o C 303, 14. 11. 1995, s. 140. KOM(94) 207 lopullinen. KOM(95) 362 lopullinen, 8. 9. 1995. Ks. alaviite 1 edellä, s. 4. Katso vertaileva taulukko innovaatiota koskevan vihreän kirjan sivulla 36, KOM(95) 688 lopullinen, 20. 12. 1995. "Better law making", KOM(95) 580. TJ erityisesti pk-yrityksiin. Tämä tavoite edellyttää myös toimia, joiden tarkoituksena on välttää ja vähentää voimassaolevan ja uuden lainsäädännön aiheuttamaa tarpeetonta hallinnollista taakkaa ja säädösten noudattamisesta johtuvia kustannuksia jotka estävät >Titysten perustamista ja kehittämistä. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi komissio on äskettäin hyväksynyt sääntelypolitiikkaa koskevat sisäiset suuntaviivat. 11 Suuntaviivoissa painotetaan tarvetta varmistaa mahdollisimman laaja ulkopuolisten tahojen kuuleminen. Niissä myös ennakoidaan uutta ja nykyaikaistaa erilaisia lähestymistapaa, vaikutusanalyyseja Näistä liiketoiminnan vaikutusten arviointijärjestelmä on erityisen merkittävä pk-yritysten kannalta. tavoitteena on järkiperäistää jonka Ottaen huomioon tarve kuulla pk-yrityksiä niiden komission ehdotusten osalta, joilla todennäköisesti on merkittävä vaikutus pk-yrityksiin, komissio jatkaa pwkimyksiàan parantaa liiketoiminnan vaikutusten arviointia varmistamalla pk-yritysten osallistuminen yhteisön sekä toteuttamalla käytännön menetelmää lainsäädäntöehdotusten arvioimiseksi, mukaan lukien kustannus/hyöty-analyysin käyttäminen aina, kun se katsotaan sopivaksi. 12 Komission ehdotusten luonteen ja monimuotoisuuden mukaan arviointi perustuu: tai ohjelmien kehittämisen suunnitteluvaiheeseen lainsäädännön • asiakirjoihin vaatimustenmukaisuuskustannusten ja hallinnollisten taakkojen toteamiseksi; tutkimukseen, perustuvaan tämä jos on riittävää • vapaaehtoisista yrityksistä yhteistyössä pk-yritysten järjestöjen kanssa valitun edustavan yrityspaneelin käyttämiseen; kuten edellä tämä antaa yksityiskohtaista tietoa lainsäädäntöehdotusten merkityksestä; • kattavien kustannus/hyöty-analyysien tilaamiseen, todennäköisesti ulkopuolisilta konsulteilta, kaikkein monimuotoisimpia ehdotuksia varten, jotka vaikuttavat useisiin liike-elämän aloihin. tutkimusten Asiakirjoihin perustuvien tai vertailevien kustannus/hyöty-analyysien toteuttaminen annetaan kustakin ehdotuksesta vastaavan komission osaston tehtäväksi. Kyselyjen suorittamiseksi vapaaehtoisista yrityksistä koostuvan edustavan joukon keskuudessa PO XXIII ja pk- >Titysorganisaatioiden kanssa sopimuksen pk-yritystutkimuslaitosten kanssa. Näin varmistetaan, että tulokset ovat tarvittavan yhtenäisiä ja puolueettomia. tekee yhdessä muiden komission osastojen A. 3. AVOIMUUDEN LISÄÄMINEN SEKÄ HALLINNON SÄÄNTELYN PARHAIDEN KÄYTÄNTÖJEN JA YKSINKERTAISTAMISEN LEVITTÄMINEN JA PARANTAMISEN a hallinnon yksinkertaistamisen tarkkailu Jotta voitaisiin lisätä sekä EU:n että jäsenvaltioiden tasolla tapahtuvien hallinnon > ksinkertaistamiseen tähtäävien pyrkimysten laatua ja vaikutusalaa, tarvitaan entistä suurempaa avoimuutta sekä tämän alan uusia aloitteita koskevan tiedon levittämistä. Monet jäsenvaltiot ovat ilmaisseet kiinnostuksensa tällaista tietoa kohtaan, ja sen pitäisi olla hyödyllistä myös EU:n toimielinten kannalta. Komissio tarkkailee sen vuoksi Sääntelypolitiikan suuntaviivat, SEC(95) 2255, 16. 1. 1996. Tätä menetelmää on pidetty erityisen innovatiivisena ulkoisessa arviointikertomuksessa (ks. sivu 7). Tanskan teollisuusministeriön perustaman, liiketoiminnan luomista käsittelevän komitean vuoden 1996 kertomuksessa on äskettäin ehdotettu samanlaista menetelmää (ks. Betaenkining N° 1304, s. 210. 4h hallinnon yksinkertaistamista13 koskevan uuden strategian puitteissa saavutettua edistymistä sekä parhaiden käytäntöjen vaihtamista jäsenvaltioiden välillä, mistä tarpeen mukaan on tuloksena suosituksia14. Tämä sisältää euroneuvontakeskusten (EIC) suorittamien laajojen kyselyjen tulokset. b. liikeyritysten siirto Vuosittain menetetään ainakin 300 000 työpaikkaa Euroopan unionissa epäonnistuneiden liikeyritysten siirtojen vuoksi15. Komissio rohkaisee ja edistää tukihankkeita, joilla tietoisuutta pyritään liikeyrityksen siirtoon liittyvistä kysymyksistä. Liikeyritysten siirtoa koskevan suosituksen toteuttamisen arvioinnin perusteella16 komissio edistää uusia aloitteita ja edistää asianmukaisia toimia, joihin kuuluu tätä aihetta koskevia erityisiä yhteishankkeita. ja muiden eturyhmien liike-elämän järjestöjen lisäämään c. omistusoikeuden säilyminen - siihen säilyminen siirtymistä oikeudellinen mahdollisuus tavaroiden Omistusoikeuden omistusoikeuden asti, kunnes kauppahinta on maksettu kokonaisuudessaan - on yksi kaupallisten toimien helpottamiseen parhaiten soveltuvista toimenpiteistä. Tällaisen oikeudellisen välineen olisi oltava kailckien talouselämässä toimivien käytettävissä. Tämänkaltaisen välineen hyödyntämistä estää kuitenkin joukko eroavaisuuksia Komissio tutkii kuulemisasiakirjan pohjalta17, olisiko komission suositus hyödyllinen tällä alalla lykätä A 4. PK-YRnYSTEN KANSAT IISFT RAJ&T YLTTTÄVIEN TOIMINTOJEN KEHYKSEN PARANTAMINEN a sovittelumenettelyt kansalliset rajat ylittäviä yritysten välisiä riita-asioita varten Kansalliset rajat ylittävistä toimista johtuvat riita-asiat ovat usein vaikeita ratkaista, erityisesti kun otetaan huomioon kalliit, monimutkaiset ja aikaa vievät menettelyt. Yritysten, erityisesti pk-yritysten, kansainvälistymistä estää näin olleen se, että muissa jäsenvaltioissa toteutetuille liiketoimille on vaikea saada oikeutta. Oikeuslaitoksen organisaation osalta suurin osa ongelmista on jäsenvaltioissa18 Komissio rohkaisee vaihtoehtoisen riitojen sovittelun kehittämistä keinona, jolla voidaan ratkaista yritysten, erityisesti pk-yritysten, kansalliset rajat ylittävistä toiminnoista johtuvia riita-asioita. Tähän pitäisi ja sovittelumenettelyn kaltaisten välineiden edistäminen. sisältyä välimiesmenettelyiden, yksinkertaistetun välitysmenettelyn Katso alaviite 1 edellä, osa V. I. Katso yhtenäinen ohjelma pk-yritysten ja käsityöläisalojen hyväksi. Katso alaviite 1 edellä, osa I1I. A. Komission 7. joulukuuta 1994 antama suositus pk-yritysten siirrosta, EYVL N:o L 385/14 ja C 400/1,31. 12. 1994. Samanlainen kuulemisasiakirja on annettu liikeyrityksen siirroista (liYVL N:o C 204, 23. 7. 1994, s. I). Pitkät viiveet kanteen nostamisessa sellaista jäsenvaltiota vastaan, joissa on yhteismarkkinoihin liittyviä esteitä, merkitsevät joidenkin pk-yritysten selviytymistä tai epäonnistumista. Sen vuoksi komissio nopeuttaa riita-asiain tehostaa omaa yhtenäismarkkinoilla sovittelumenettelyä. toteutettavaa ja s)< b. soveltuvien oikeudellisten rakenteiden edistäminen 5 Kansalliset rajat ylittävän yhteistyön olemassa olevat oikeudelliset rakenteet ovat yhä puutteellisia eivätkä pk-yritykset tunne niitä riittävästi. Yrityspolitiikalla olisi siksi edistettävä olemassa olevia oikeudellisia rakenteita ja tuettava pk-yritysten tarpeisiin entistä paremmin soveltuvien uusien välineiden luontia. Euroopan taloudellinen eturyhmittymä (EEIG) on yhteisön lainsäädännön ensimmäinen kansalliset rajat ylittävään yhteistyöhön tarkoitettu oikeudellinen väline. Pk-yritykset eivät kuitenkaan usein käytä tätä välinettä, eikä sen käyttökokemuksista ole käytännön tietoa. Yrityspolitiikalla olisi edistettävä EEIG:iden käyttöä kansalliset rajat ylittävässä yhteistyössä. REGlE-aloite (EEIG:n edistäminen Euroopan unionissa) olisi toteutettava täysin EEIGin käytön edistämiseksi kansalliset rajat ylittävässä toiminnassa Tämä edellyttää REGIE-tietokannan kehittämistä ja pk-yritysten tietoisuuden lisäämistä, jotta voidaan tarjota käytännöllistä tietoa ja määrittää tarpeen mukaan mahdollisia parannuksia olemassaolevaan lainsäädäntöön. Kuten Molitorin kertomuksessa19 ja toisessa Ciampin kertomuksessa20 korostettiin, on luotava muita oikeudellisia välineitä, jotka soveltuvat muissa jäsenvaltioissa liiketoimintaa harjoittaville pk-yrityksille. Kun neuvosto hyväksyy eurooppalaisen yhtiön peruskirjan, se auttaa jossain määrin pk-yrityksiä tarjoamalla niille soveltuvan oikeudellisen välineen kansalliset rajat ylittäviä toimintoja varten. Sillä välin komissio tarkastelee tapoja, joilla voidaan edistää yksinkertaistetun oikeudellisen aseman luomista läheisesti hallittuja rajavastuuyhtiöitä varten. 21 B. YRITYSTEN RAHOITUSYMPÄRISTÖN PARANTAMINEN Komissio uskoo vahvasti, että siirtymisellä kohti talous- ja rahaliittoa on positiivisia vaikutuksia yrityksiin, erityisesti paremman valuuttatasapainon alalla Julkista taloutta koskevien perustamissopimuksen tavoitteiden saavuttamisella on sekä määrällisiä vaikutuksia (crowding-out -ilmiön väheneminen) että hintavaikutuksia (korkotaso). 22 Eurooppalaiset pk-yritykset kärsivät kuitenkin edelleen pääoman puutteesta, muun muassa riskipääoman epäsuotuisan verotuskohtelun vuoksi, niillä on vaikeuksia saada pankeilta kohtuukorkoista lainaa, ja nopeasti kasvavia yrityksiä rajoittaa pk-yrityksille suunnattujen puuttuminen23. Pk-yritysten hyväksi yleiseurooppalaisten pääomamarkkinoiden toteutettavassa yhtenäisessä ohjelmassa luodaan puitteet joukolle toimenpiteitä yritysten rahoitusympäristön osoittautuneiden menettelytapojen vaihto jäsenvaltioiden välillä ja yhteisön toiminnan tehostaminen tällä alalla Tähän kolmanteen monhaiotiseen ohjelmaan sisältyy täydentäviä toimenpiteitä, jotka eivät merkitse pk-yritysten suoraa taloudellista tukemista, vaan joilla keskitytään parantamaan rahoitusympäristöä poistamalla rajoituksia ja helpottamalla pk-yritysten mahdollisuuksia käyttää eri rahoitusvälineitä. Kaikkien yrityksille missä tahansa muodossa parantamiseksi, mukaan lukien hyviksi 19 20 22 23 ja riippumattoman hallinnollista yksinkertaistamista Lainsäädännöllistä koskeva asiantuntijaryhmän kertomus. KOM(95) 288 lopullinen, 21. 6. 1995, s. 83. "Euroopan kilpailukyvyn tehostaminen", kilpailukyvyn neuvonantajaryhmän toinen kertomus, joulukuu 1995, s. 8. Komission huomiot ja hallinnollista yksinkertaistamista koskevaan riippumattoman asiantuntijaryhmän kertomukseen, KOM(95) 596. Katso myös tarkistettu ehdotus neuvoston asetukseksi eurooppalaisen osuuskuntayhtiön peruskirjaksi (SYN 388, 6. 7. 1993, jota parhaillaan käsitellään neuvostossa). Arvioidaan esimerkiksi, että prosentin vähennys julkisen talouden vajeissa Euroopan unionissa vapauttaa vuosittain 65 miljardia ecua yksityisen alan rahoitusta varten. Ks. alaviite I edellä, osa I1I. D. lainsäädännöllistä K annettavaa valtiontukea koskevien toimenpiteiden on oltava perustamissopimuksen 92 ja 94 artiklan sekä asiaa koskevan johdetun lainsäädännön mukaisia. Monivuotisessa ohjelmassa ehdotetaan toimenpiteitä erityisesti seuraavilla aloilla: R l. YRITYSTEN IAINARAHOiTUKSEM SAANNIN PARANTAMINEN Pankkilainaus muodostaa pk-yritysten ulkoisen rahoituksen vallitsevan lähteen huolimatta siitä yleisesti tunnustetusta seikasta, että monilla tällaisilla yrityksillä on suurempiin yrityksiin verrattuna huomattavia vaikeuksia saada kohtuullisin kustannuksin lainaa laajentumistaan ja investointejaan varten. Tämä on erityisen merkittävä ongelma pienille yrityksille, sillä pankit pitävät luottoriskejä korkeampina kuin suurempiin yrityksiin kohdistuvia, ja koska pienet yritykset eivät useinkaan pysty tarjoamaan riittäviä vakuuksia Pk-yritykset maksavat tyypillisesti kahdesta viiteen prosenttiyksikköä korkeampaa korkoa kuin suuret yritykset. 24 tähän yrityskategoriaan kohdistuvia Lainatakuut ovat erittäin hyödyllisiä näiden esteiden ylittämiseksi, sillä ne alentavat luottoriskejä ja kompensoivat puuttuvia vakuuksia. Euroopan investointirahastolla (EIR). joka antaa lainatakauksia pk-yrityksille ja Euroopan laajuisia verkkoja varten, on huomattavat mahdollisuudet auttaa yrityksiä näiden esteiden ylittämisessä. Yhteistyövaraa on myös talousarvioon perustuvien tukivälineiden ja EIRrn välillä. "Kasvuja ympäristö" -koehanke muodostaa selkeän ja lupaavan esimerkin: yhteisön lainatakaus annetaan lainaavalle yritykselle kustannuksitta (ympäristön kannalta hyödyllisiä investointeja varten) ja takausmaksut katetaan yhteisön talousarviosta Komissio aikoo tehdä ehdotuksia sellaisen pk-yritysten lainatakauksia koskevan välineen luomiseksi, jolla olisi suuri vipuvaikutus kasvuun ja työllisyyteen. Komissio jatkaa tukeaan keskinäisten takausjärjestelmien kehittämiselle, erityisesti toteutettavan takausjärjestelmien eurooppalaisen yhdistyksen kanssa keskinäisten yhteistyön avulla. Komissio aikoo edelleen kannustaa laajaa keskustelua pankkiyhteisössä tavoista pk- yritysten rahoituksen parantamiseksi. Konkreettisiin toimiin sisältyvät tuki pankkien ja pk- yritysten pyöreän pöydän neuvotteluille, joissa tarkastellaan innovatiivisia menettelytapoja pk-yritysten rahoituksen saannin parantamisen alalla. Erityistä huomiota kiinnitetään naisyrittäjien rahoituksen saantiin ja pk-yritysten rahoitusympäristön parantamiseen kaupan ja jakelun alalla. Komissio rohkaisee pankkeja ja pk-yrityksiä panemaan täytäntöön pyöreän pöydän neuvottelujen suosituksia mahdollisimman laajalti. B. 2. IVUKSUVTIVÄSTYSONGELM1EN VÄHENTÄMISEKSI TOTEUTETTAVIEN TOnVïïFTV TEHOSTAMINEN Komissio tunnustaa maksuviivästysten vähentämisen merkityksen pk-yrityksille. Tämä merkitsee ponnistuksia julkisilta viranomaisilta, komissio mukaan lukien. Komissio uskoo, että nykyinen taloudellinen ilmapiiri antaa aiheen kiihdyttää maksuviivästyksistä vuonna 1995 annetussa komission suosituksessa esitettyä arviointimenettelyä. 25 Komissio tekee jatkoehdotuksia vuonna 1997 ja tukee sellaisia yritysten järjestämiä toimia joilla pyritään parantamaan rahoitusjohtamiskykyä tiedon, koulutuksen ja muiden toimenpiteiden avulla (esim. kassavirran valvontaohjelmistot pk-yrityksille). Ks. alaviite 1 edellä, s. 7. EYVLN:o L 127, 10. 6. 1995, s. 19 ja EYVLN:o C 144, 10. 6. 1995, s. 3. fr 7 B. 3. ERITYISTEN RAHOITUSVÄLINEIDEN KEHTTTÄMISEN HELPOTTAMINFN Pankkien ja pk-yritysten pyöreän pöydän neuvotteluissa korostui saatavien välityksen ja luottovakuutuksen merkitys pk-yritysten auttamisessa hankkimaan käyttöpääomaa ja maksujen viivästymiseen liittyvien ongelmien pienentämisessä. Näiden välineiden käytön laajuus vaihtelee kuitenkin merkittävästi jäsenvaltioiden välillä. Tämän vuoksi komissio tutkii syitä, jotka estävät monissa jäsenvaltioissa näiden välineiden kehittämistä, ja valmistelee neuvotteluesityksen, jossa on ehdotuksia, mahdollisesti suositusten muodossa, näiden rahoitusvälineiden toiminnan parantamisesta yhtenäismarkkinoilla. R 4. NOPEASTI KASVAVIEN PK-YRITYSTEN PÄÄOMAMARKKINOIDEN IŒH1TTAMINEN Euroopan nykyisen rahoitusjärjestelmän merkittävä heikkous on likviditeettivaje ja yleiseurooppalaisten pääomamarkkinoiden puuttuminen nopeasti kasvavien pk-yritysten osalta. 26 Tämä haittaa erityisesti huipputeknologian yrityksiä, mikä puolestaan vähentää halukkuutta investoida ja ottaa riskejä. Verrattuna Yhdysvaltojen vuosittaiseen 400 yrityksen lukuun, Euroopassa vain 10-20 % tästä määrästä käyttää hyväkseen jälkimarkkinoita, ja monet valitsevat sen sijaan listauksen USA:n NASDAQ-listalla Tällaisten markkinoiden luomisen ja sujuvan toiminnan kannustamiseksi Euroopassa komissio on kehottanut jäsenvaltioita poistamaan kaikki jäljellä olevat oikeudelliset, sääntelyyn liittyvät, verotukselliset ja muut esteet vuoden 1996 loppuun mennessä. 27 Neuvostolle piakkoin annettavan kertomuksen toimenpiteitä näiden merkittävien perusteella komissio rahoitusmuotojen, EASDAQ mukaan lukien, kasvun kannustamiseksi. 28 aiheellisia ehdottaa C PK-YRITYSTEN AUTTAMINEN EUROOPPALAISTAMAAN JA KANSATNVÄUSTÄMÄÄN STOATCGIOTTAAN ERITYISESTI PAREMPIEN TIETOPALVELUJEN AVULLA Pk-yritysten työllistämis- ja kasvumahdollisuuksia ei voida hyödyntää täysin, jolleivät ne integroidu nopeasti sisämarkkinoihin. Vain arviolta 460 000 yrityksellä on rajat ylittävää toimintaa. Ottaen huomioon se suhteellinen helppous, jolla yritykset USA:ssa ryhtyvät käymään osavaltioiden välistä kauppaa29, nykyistä tuntuvasti suurempaa määrää rohkaista osallistumaan eurooppalaisia yrityksiä, erityisesti pk-yrityksiä, pitäisi kansainväliseen kaupankäyntiin. Kunnianhimoisemman tavoitteen saavuttaminen riippuu paljolti välittäjien ja jäsenvaltioiden täydestä yhteistyöstä, mutta tähän ohjelmaan sisältyvin yksilöidyin ja täydentävin toimenpitein pitäisi voida auttaa paljon entistä useampien yritysten, erityisesti pk-yritysten, pääsyä sisämarkkinoille ja auttaa niitä sopeutumaan kansainvälisen kilpailun asettamiin uusiin vaatimuksiin. Ensimmäinen tehtävä on vaikuttaa pk-yritysten strategioihin siten, että ne yhdentyisivät nopeasti sisämarkkinoihin. Tämän tavoitteen saavuttaminen edellyttää, että pk-yritykset 26 27 28 29 Ks. alaviite 1 edellä, s. 8 Ks. alaviite 1 edellä, osa V, s. 18. Ks. komission tiedonanto Euroopan pääomamarkkinoiden luomisen kannattavuudesta pienille yrittäjäjohtoisille kasvuyhtiöille, KOM(95) 498 lopullinen, 25. 10. 1995. Osavaltioiden välistä kauppaa harjoittavista yrityksistä USArssa ei ole käytettävissä lukuja. Kuitenkin se, että Yhdysvaltain 16 miljoonasta yrityksestä noin 400 000 käy kansainvälistä kauppaa, antaa olettaa, että osavaltioiden välistä kauppaa käyvien yritysten määrän on oltava huomattavasti suurempi, kun otetaan huomioon yhdysvaltalaisten yritysten suhteellisen suuri keskittyminen kotimaanmarkkinoille. /f 8 saavat käyttöönsä tällaisten strategioiden toteuttamiseen tarvittavat välineet. Tietoon ja liiketoimintaan liittyvät kumppanuussuhteet ovat pk-yritysten päävälineitä niiden tavoitellessa markkinoidensa laajentamista sisämarkkinoilla ja niiden ulkopuolella. Kun otetaan huomioon pk-yritysten vaihtelevat toimintaympäristöt, tarvitaan kuitenkin erityisesti yksilöityihin kohderyhmiin suunnattavia lisätoimenpiteitä. Tämä tarkoittaa sitä, ettsi komissio noudattaa tieto- ja yhteistyöverkostojen tulevaa toimintaa koskevassa kertomuksessa esitettyä linjaa. 30 Kertomuksessa esitetään monia mahdollisia parannuksia näiden verkostojen hallintaan, mutta ei kuitenkaan perustavanlaatuisia muutoksia komission valitsemiin menetelmiin. Kertomuksessa ei suositella eri verkostojen sulauttamista yhteen eikä siinä kehoteta luopumaan kaavasta, jonka mukaan komissio on yhteistyössä useiden hajautettujen isäntäorganisaatioiden kanssa ja rajoittuu itse tarjoamaan vain välityspalvelua. 31 Toisen monivuotisen ohjelman ulkoisessa arviointikertomuksessa32 esitetään perusteita kaikkien yrityspolitiikan verkostojen yhdistämiselle. Komissio on näistä samaa mieltä vain siltä osin, että yksi ainoa rajapinta lopulliseen asiakkaaseen olisi tietenkin edullinen kaikkien edistämistoimien avoimuuden ja yksinkertaisuuden kannalta. Tehokkuuden, kustannustehokkuuden ja laaduntarkkailun osalta se ei parantaisi tilannetta, koska tarjottuja erilaisia palveluita - kuten arviointikertomuksessa esitetään - on jatkettava yhteistyössä toiminnassa mukana olevien erikoistuneiden välittäjien kanssa ja erilaiset tehtävät on määriteltävä entistäkin selkeämmin, jos palvelun laatua on tarkoitus parantaa. Jos komissio ottaisi euroneuvontakeskusten täysin valvontaansa (kuten kertomuksessa esitetään), verkostojen sulauttaminen yhteen vaikeutuisi entisestään. Komission käsityksen mukaan tämä vaatisi huomattavaa investointia ja tämän lisäksi aiheuttaisi merkittävän lisän käyttökustannuksiin, koska keskusyksikön kulut jäisivät ennalleen, mutta lukumäärältään entistä vähäisempien euroneuvontakeskusten koon ja henkilöstövoimavarojen olisi oltava huomattavasti entistä suurempia sekä tiedon että euroneuvontakeskusta kohden lasketun kokopäiväisen työn osalta (EIC) verkoston toiminnan Tämän vuoksi komissio on tullut siihen johtopäätökseen, että olisi virhe katkaista vahva ja hedelmällinen kumppanuus monien erilaisten järjestöjen kanssa, joiden suora ja epäsuora merkitys on poliittisesti äärimmäisen arvokasta ja että pikemminkin tätä olisi kehitettävä liittämällä euroneuvontakeskukset kiinteämmin isäntäjärjestöjen yleiseen rakenteeseen. Tämä ei sulje komissiolta pois mahdollisuutta yrittää erilaisten yhteistyökumppaneinaan toimivien järjestöjen suostumuksella valita yksi tunnus, jolla eri verkostot toimisivat. Tällöin euroneuvontakeskusten on toimittava "ensimmäisinä palvelupisteinä" (first stop shop), jotta loppuasiakkaan pääsy yhteisön verkostojen tarjoamiin erilaisiin palveluihin yksinkertaistuisi ja helpottuisi. Komissio ei pyri saamaan euroneuvontakeskusten verkoston toimintaa ja rahoitusta täysin valvontaansa (mm. siitä aiheutuvien kustannusten vuoksi), mutta se näkee etuja siinä, että valitun edistämismenetelmän mahdollisimman tehokkaaksi hyödyntämiseksi tarjottaisiin lisärahoitusta niille euroneuvontakeskuksille, jotka sitoutuvat erityisen korkeatasoiseen, 30 31 32 Tämän komission kertomuksen perustana oli 14. kesäkuuta 1993 annetun neuvoston päätöksen 93/379/ETY 5 artikla. Ks. kertomuksen s. 20. Tämän ulkoisen arviointikertomuksen perusteena oli neuvoston päätöksen 93/379/ETY, 14. 7. 1993, 5 artikla. H kansalliset rajat ylittävien strategioiden kannalta selvästi merkittävään ja toimintaa edistävään tietopalveluun. Tietoteknologian ja -palveluiden (esim. Internet) nopean kehityksen vuoksi on myös oikeutettua tarjota rahoitusmahdollisuuksia, erityisesti kertainvestointien muodossa yhteyksien voimistamiseksi kaikkien yhteisön eri verkostojen puitteissa yhteistyötä tekevien eri välittäjien välillä ja myös rajapinnan laajentamiseksi lopullisen asiakkaan suuntaan. Uusia VANS-määrittelyjä33 tehdessään komissio ottaa huomioon sen, että tarvitaan sekä helppoa pääsyä muista pk-yritysten käyttämistä verkoista käsin että pääsyä näihin verkkoihin. Jos luottamuksellisuus on keskeisellä sijalla tarjotuissa palveluissa (erityisesti yritysten yhteistyöverkosto, BC-NET), komissio parantaa olemassa olevaa tietotekniikkaa saattaakseen sen tämänhetkisen kehityksen tasolle. Komissio jatkaa laatupolitiikkaansa, mikä edellyttää erilaisissa verkostoissa tarjottavien palveluiden entistä tarkempaa määrittelyä ja entistä suurempaa varmuutta täydellisestä ammattitaidosta, minkä seurauksena päällekkäisyydet saattavat vähentyä niissä kolmessa verkostossa, jotka toimivat komission pk-yrityspolitiikan mukaisesti. C l. TTETOPALVELUJEN KEHITTÄMINEN (EUROSulIJVONTAKESKLIKSEr "ENSIMMÄISINÄ PAIVELUHSTEINÄ^ Tieto- ja yhteistyöverkkojen tulevaa toimintaa koskevassa tiedonannossa käsiteltyjen johtamisen parannusten lisäksi komissio aikoo hyväksyä seuraavat suuntaukset euroneuvontakeskusten (EIC) verkostoa varten, ja ne koskevat soveltuvin osin myös eurotiedonvaihtokeskuksia (EICC). a euroneuvontakeskukset "ensimmäisinä palvelupisteinä" Edellä hahmotellut uudet suuntalinjat vastaavat pk-yrityksien ilmaisemia vaatimuksia ja niitä korostettiin komission Madridin kokoukselle antamassa kertomuksessa. Ne tuovat toimintaan mukaan yhä kasvavan määrän osallistujia, jotka työskentelevät yhdessä euroneuvontakeskusten verkoston kanssa. Euroneuvontakeskusten verkosto on sitä paitsi vain yksi monista pk-yritysten kannalta merkityksellisistä verkostoista, joita komissio pitää yllä yrityspolitiikkansa puitteissa ja niiden ulkopuolella. Selvästikin tarvitaan lisää avoimuutta tarjolla olevien lukuisten eri palveluiden suhteen. Sen sijaan, että keinotekoisesti vähennettäisiin näiden palveluiden määrää, komissio ehdottaa kaksitahoista lähestymistapaa: yhteisön kaikkien, pk-yritysten kannalta merkityksellisten verkostojen nimeämistä yhdellä kertaa34 ja yhtä ainoaa rajapintaa lopulliseen asiakkaaseen, jotta kukin tarjoajalle. pyyntö voitaisiin ohjata oikeaan yhteisön verkostoon Euroneuvontakeskuksille kuuluisi loogisesti jälkimmäinen rooli, koska niiden tehtävänä on tarjota liike-elämälle kattavaa tietoa. Joidenkin niistä olisi ehkä vahvistettava toimintamahdollisuuksiaan voidakseen täyttää tämän uuden tehtävän. Tämä vaatii muun muassa ponnisteluja säännöllisten yhteyksien luomiseksi ja kehittämiseksi yhteisön muiden verkostojen edustajien kanssa, siltojen rakentamiseksi myös VANS-palveluiden kautta, vuoropuhelun edistämiseksi ja yhteisten toimien käynnistämiseksi tavoitteena yhteisön verkostojen näkyvyyden parantaminen. tai palvelun Seuraavalla sivulla oleva kaavio kuvaa euroneuvontakeskusten toimintaa ensimmäisinä palvelupisteinä. Taulukossa II esitetään tiivistelmä tärkeimmistä yhteisön verkostoista. 33 34 Value Added Network and Services (VANS) "lisäarvoa tarjoavat verkkopalvelut"; näihin sisältyvät esimerkiksi sähköposti ja erityisalojen verkkokonferenssit. Yhdessä kunkin verkoston oman tunnuksen kanssa. I* Euroneuvontakeskukset ensimmäisinä palvelupisteinä Kansalliset & alueelliset yhteistyökumppanit Yhteisön verkostot • Julkiset viranomaiset • Komission edustustot jäsenvaltioissa • Edustusorganisaatiot • Alakohtaiset organisaatiot (yhteydet yrityksiin) • Kauppakamarit • Kehittämistoimistot • Standardointielimet • Yritysten tukiorganisaatiot • Yleistietoa • Yritysten yhteistyö • BC-verkosto* • BRE* • Europartenariat & Interprise* • Tuki innovatiivisille pk-yrityksille • BIC • T&TK ja innovaatio • IRC • OPET* • Craft • Tietoyhteiskunta • NAP* ' AGORA * • Koulutus • Leonardo • Työllisyys • EURES • Maaseudun kehittäminen • Carrefours Muut yhteydet • Ympäristö (PO Xl) • Julkiset hankinnat (PO XV) • Kolmannet maat • Yhtenäisvaluutta (PO II) • Työterveys ja -turvallisuus (PO V) Business Service Partners P a n k it Kirjanpitäjät Tutkimuskeskukset • Konsultit • Lakimiehet • K o u l u t u s o r g a n i s a a t i ot £^ * Jotkut euroneuvontakeskukset toimivat synergiassa näiden verkostojen kanssa Nimi Euroneuvontakeskus (EIC) PO XXIII Liikeyritysten yhteistyöverkosto (BC-Net) PO XXIII Liikeyritysten yhteistyökeskus (BRE) PO XXIII Europartenariat 1*0 XXIII Interprise PO XXIII Liikeyritysten innovaatiokeskukset (BIC) PO XVI Tietokeskusten Craft-vcrkosto PO XII Innovaationsiirtokeskukset (IRC) PO XIII TAULUKKO H: TÄRKEIMMÄT YHTEISÖN VERKOSTOT Jäsenten määrä & maantieteellinen kattavuus Tarkoitus 229 EU-ja EFTA-maissa 20 yhteyskeskusta KJJE- ja Välimeren alueen maissa 300 neuvojaa 38 maassa 500 yhteyshenkilöä 70 maassa eri puolilla maailmaa Informoida ja neuvoa yrityksiä, erityisesti pk-yrityksiä, yhteisön säännöksistä ja ohjelmista Auttaa yrityksiä kehittämään kansainvälisiä kumppanuussuhteita neuvomalla yhteistyökumppaneiden etsinnän eri vaiheissa Auttaa pk-yrityksiä lövtämään yhteistyökumppaneita tiedottamalla erittäin laajasti niiden yhteistyömahdollisuuksista , 60 kansallista neuvonantajaa 60 maassa (EU, Välimeri, KIE, AL, Aasia) edistävät kahta Europartenariat-tapahtumaa vuosittain Kannustaa yhteistyötä tukialueiden (tavoitteet 1,2, 5b ja 6) yritysten ja muiden EU-maiden tai EU:n ulkopuolisten maiden 200 kumppania EU-maista on vuosittain mukana 40-50 tapahtuman järjestämisessä 110 BIGtä (98 tukialueilla, muut Keski- ja Itä-Euroopassa) yritysten välillä Edistää kansainvälistä yhteistyötä Euroopan pk-yritysten välillä Innovatiivisten pk-yritysten perustaminen ja kehittäminen tarjoamalla yhdistettyjä palveluja 200 tietokeskusta (23 kansallista tietokeskusta) 18 maassa (EU + EFTA) Levittää T&TK -ohjelmia koskevaa tietoa pk-yrityksille ja avustaa näitä hakemusten teossa T&TK-ohjelmiin osallistumiseksi 56 jäsentä EU:ssa, Norjassa ja Islannissa Edistää innovaatioita teknologiansiirron, tutkimustulosten hyödyntämisen ja EU:n T&TK-ohjelmien edistämisen avulla Energiateknologian edisUiniisoiganisaatiot (OPLT) 1*0 XVIHX1II 50 Euroopassa - uusi ehdotuspyyntö vuonna 19% Luoda suhteita teollisuusmaailman ja pk-yritysten kanssa M1DAS (Multimediatiedon esittely- ja tukiverkosto) (korvaa NAP:t vuonna 1997) PO XIII NAP:t (National Awareness Partners - kansalliset tietoisuutta lisäävät yhteistyökumppanit) PO XIII 22 keskusta 17 maassa (EU + EFTA) 30 jäsentä ETA-maissa Lisätä tietoisuutta ja järjestää tiedotuskampanjoita uusista tietopalveluista Edistää sähköisten tietopalveluiden käyttöä EURES (Euroopan työllisyyspalvelu) PO V Euroopan kuluttajanvalistus-keskukset PO XXIV Maaseudun tietokeskukset PO X 450 euroneuvojaa 15 jäsenvaltiossa + Islannissa ja Norjassa 12 kansainvälistä rakennetta 21 jäsentä EU-maissa Kreikkaa ja Yhdistynyttä kuningaskuntaa lukuunottamatta Helpottaa työntekijöiden vapaata liikkuvuutta ja auttaa työnantajia rekrytoimaan kansainvälisesti Valistaa kuluttajia kuluttaja-asioihin liittyvistä kansainvälisistä toimista 70 EU-maissa Tarjota tietoa maaseutuyhteisöille, kannustaa kokemusten vaihtoa ja yhteistyökumppanuuksia maaseutualueiden ja Euroopan muiden alueiden välillä Eurooppa-tiedotuspisteet, Eurooppa-kirjastot - PO X Kaikissa jäsenvaltioissa I Tarjota tietoa suurelle Yleisölle ' ! fO N h. euroneuvontakeskusten kokoonpano 10 Verkoston nykyinen kokoonpano on seurausta historiallisesta kehityksestä. Arvioija on kuitenkin asettanut kyseenalaiseksi verkoston kokoonpanon järkevyyden ja ehdottanut, että pk-yritysten luotetuimmat liiketoiminnan neuvonantajat olisi pyrittävä samaan niissä paremmin edustetuiksi samalla, kun muistetaan niiltä vaadittava vakaa taloudellinen sitoumus ja maantieteellinen yhteenkuuluvuus. Tämän vuoksi komissio julkaisee uuden, jo olemassa oleville ja uusille järjestöille avoimen ehdokkuuspyynnön, jotta voitaisiin määrittää ne, toimimaan ensimmäisen palvelupisteen isäntäjärjestönä. Valintaperusteita ja ehdokkuuspyynnön tuloksien arviointia käsitellään yhdessä jäsenvaltioiden kanssa. Verkostoon osallistuvien euroneuvontakeskusten lukumäärää ei pitäisi lisätä näiden neuvottelujen tuloksena. jotka parhaiten pystyvät c. euroneuvontakeskusten laajennettu ja vahvistettu tiedotustehtävä Entistä parempi tiedottaminen yrityksille on yhteisön yrityspolitiikan ensiarvoisia tavoitteita, ja paikallisten euroneuvontakeskusten verkoston osuus on ratkaiseva Tämän ohjelman yhteydessä euroneuvontakeskusten tiedontarjoamistehtävää laajennetaan ja vahvistetaan seuraavilla tavoilla: Euroneuvontakeskukset ensimmäisinä palvelupisteinä Vastatakseen yritysten tarpeeseen saada nopea vastaus tiedusteluihinsa, euroneuvontakeskukset auttavat ylityksiä hakeutumaan yhteyteen asianmukaisen yhteisön verkoston tai palveluntarjoajan kanssa. Tämä "ensimmäisen palvelupisteen" periaate ei vaikuta muiden yhteisön verkostojen erityistehtäviin ja -toimintoihin eikä se poista tarvetta parantaa näiden verkostojen tehokkuutta. Kuitenkin tämä euroneuvontakeskusten "ensimmäisen palvelupisteen" ulottuvuus auttaa yrityksiä suunnistamaan helpommin erilaisissa olemassa olevissa verkostoissa (katso kappale a edellä ja sitä vastaava kaavio). Tiedon sisätö. Kun euroneuvontakeskukset keskittyivät aiemmin levittämään tietoja yhteisöstä ja yhteistyömahdollisuuksista, nyt katetaan seuraavat uudet alueet tai vahvistetaan niitä: - Sisämarkkinat. Luodaan mekanismeja, joiden avulla saadaan aikaan entistä järjestelmällisempi välillä. Euroneuvontakeskukset ovat erityisen hyvässä asemassa sen osalta, että ne voivat tiedottaa komissiolle yritysten kohtaamista ongelmista yhtenäismarkkinaohjelman täytäntöönpanoon ja muihin yhteisön politiikkoihin liittyvässä toiminnassaan. yritysmaailman tiedonkulku komission ja - Kansainvälistyminen. Yhtenäismarkkinoiden ja markkinoiden toteuttaminen maailmanlaajuistuminen luo eurooppalaisille yrityksille merkittäviä kauppa- ja liiketoimintamahdollisuuksia ulkomailla. Yksi pääesteistä, joka pk-yritysten on ylitettävä yrittäessään osallistua Euroopan tai maailman markkinoille, on kuitenkin vaikeudet maailmanlaajuisia tai alueellisia markkinoita koskevan tiedon saannissa35. Tällaista tietoa tuottaa suuri määrä organisaatioita yhteisön sisällä, ja osa niistä kuuluu EIC-verkostoon (kauppakamarit, vienninedistämistoimistot, Eurostat jne. ). Sen vuoksi komissio rohkaisee mahdollisimman suuren synergian luomista näiden organisaatioiden välille. - Ympäristö. EIC-verkosto vahvistaa erityisesti ympäristökysymyksiä käsittelevän erikoistyöryhmänsä kautta toimenpiteitään riittävän tiedon tarjoamiseksi ympäristöön 35 Komission kertomus pk-yrityksistä Madridin Eurooppa-neuvostolle, CSE(95) 2087, sivut 9 ja 16. ^ 11 liittyvästä hallinnosta, säännöksistä, tutkimuksista ja yhteisön ohjelmista. Kestävään kehitykseen liittyen EIC-verkosto voi toimia merkittävällä tavalla auttaessaan pk- yrityksiä yrnmärtämään ympäristöllisiä haasteita ja kehittämään sopivia ratkaisuja. Euroneuvontakeskukset sellaisten lisäksi keskivertoyritysten, jotka haluavat tai joiden täytyy investoida entistä puhtaampiin tai energiaa säästäviin menetelmiin ja prosesseihin, ja sellaisten (eko)yritysten, jotka tuottavat tähän liittyviä tuotteita ja palveluja, välillä. yhteyksiä helpottaa voisivat - Alakohtaiset tiedot. Euroneuvontakeskukset tekevät paljon työtä täyttääkseen pk- yritysten usein esittämän toiveen saada eurooppalaisia kysymyksiä koskevaa tietoa, joka joskus liittyy tiettyihin yritystoiminnan tai kaupankäynnin aloihin. Tämä edellyttää voimakkaampaa yhteistyötä EIC-verkoston ja Euroopan tai kansallisen tason toimialakohtaisten kaupan järjestöjen kanssa. - Ennakoiva tiedontarjonta Pk-yritysten tiedontarpeet liittyvät voimakkaasti yhteisön politiikan ja toiminnan kehittymiseen, ja politiikkaan ja toimintaan kohdistuu merkittäviä muutoksia36. EIC-verkoston tietopalvelujen tarjonnan on mukauduttava tarjoaminen pk-yritysten tähän muutokseen, mutta yksilöllisten vastausten entistä voimakkaampi erityiskysymyksiin laajempi käyttö korostaminen kuulemismenettelyssä merkitsee sitä, että on entistä tärkeämpää tiedottaa yrityksille niiden kannalta olennaisista asioista. entisellään. Avoimuuden ja valkoisten kirjojen entistä ja vihreiden säilyy - tärkeysjärjestyksistä Tarvitaan myös entistä enemmän Tietoisuus yhteisön tiedotiistoimintaa erityisesti yhteisönlaajuisten tietoisuutta lisäävissä kampanjoissa, joita komissio käynnistää edistääkseen unionin poliittisen toimintaohjelman keskeisiä kysymyksiä (esimerkiksi yhtenäisvaluutta). Lopuksi komissio tehostaa muita tiedoUispyrkimyksiään joko yhteistyössä pk-yrityksiä edustavien järjestöjen kanssa tai omien julkaisujensa kautta. Euroneuvontakeskukset tehostavat toimintaansa parantaakseen yhteisön julkaisujen saatavuutta. Komissio käyttää mahdollisuuksien mukaan Internet-palveluja saattaakseen tiedot helposti lopullisen asiakkaan käytettäväksi. Korkealuokkainen palvelu on äärimmäisen tärkeää sen vaikutuksen kannalta, joka verkostolla voi olla liikemaailmaan. Tämän korkean laadun pitäisi olla niin yhdenmukaista kuin edistämismenetelmän pohjalta on mahdollista. Komissio ei ole arvioijan kanssa samaa mieltä siitä, että verkoston olisi - nykyisellä käytettyjen voimavarojen tasolla - pystyttävä saavuttamaan laadullisesti ja määrällisesti nykyistä suurempi vaikutus liikemaailmaan (erityisesti pk-yrityksiin). 37 Komissio pysyy arvioissaan, jonka mukaan edistämismenetelmä on nyt saavuttanut rajansa38, ellei lisää voimavaroja saada hankittua. Tällainen voimavarojen lisäys voisi olla melko vaatimatonkin verrattuna siihen, mitä tarvittaisiin, jos komissio noudattaisi ehdotusta ja ottaisi euroneuvontakeskusten verkoston täysin johtoonsa ja rahoitukseensa. 39 36 37 38 39 Katso komission toimintaohjelmaa vuodelle 1996. Toisen monivuotisen ohjelman ulkoinen arviointikertomus, s. 12. Tieto- ja yhteistyöverkostojen tulevaa toimintaa koskeva kertomus, KOM(95) 435 lopullinen, 5. 12. 1995, s. 21. Toisen monivuotisen ohjelman ulkoinen arviointikertomus, KOM(95) 435 lopullinen, 5. 12. 1995, s. 14. lk 12 Tämä lisärahoitus tulisi tavanomaisen laatupalkkion lisäksi, jota komissio ehdottaa nostettavaksi 25 000 ecun vuositasolle. Nykyisen 20 000 ecun lisäksi tähän summaan tiedotusmateriaalin sisältyisivät myös tuotantokustannuksiin ja tietopankkien käyttöön myönnetyt tuet. Näin saavutettaisiin merkittävää hallinnollista säästöä, mutta ehtona olisi edelleen tällä hetkellä valmisteilla olevan vähimmäislaatustandardin tai isäntäjärjestön johdon objektiivista metodologiaa käyttäen määrittämien laatutavoitteiden saavuttaminen. 40 euroneuvontakeskuksille kaikki muut 10 000 ecun lisärahoitus riittäisi kannustamaan merkittävää euroneuvontakeskusten määrää sitoutumaan laatustandardiin, johon kuuluisi ennakoiva lähestymistapa ja täysimittainen yhteistyö perustettaessa kattavaa toiminnan mittausjärjestelmää, jonka avulla voitaisiin muun muassa tarkkailla vaikutusta liikemaailmaan. Tämä periaatteessa kaikille euroneuvontakeskuksille avoin osuus rajoittuisi käytännössä aluksi yhteen neljännekseen tai kolmannekseen koko verkostosta, koska arvioidaan, että parannettujen laatuvaatimusten täyttämiseksi suurempaa tarvittavaa pätevää henkilöstöä ei ole käytettävissä euroneuvontakeskusten määrää varten ainakaan nelivuotisen kauden alussa. Pitkällä tarkoitus kannustaa useimpia euroneuvontakeskuksia aikavälillä politiikalla on saavuttamaan korkea asiakastyytyväisyyden aste. C 2. PK-YTOTYSTEN YKTIYSroUTnKAN TOIMIEN EDgrrÄMNM Ajan myötä yhteisön yrityspolitiikan ala on kasvanut, mutta samaa ei voida sanoa käsityksestä, joka pk-yrityksillä on sen vaikutuksesta. On kiireesti lisättävä tätä vaikutusta, joka riippuu osaltaan vastaavista toimista kansallisella tasolla. Yhteisöllä on osittain sama ongelma kuin jäsenvaltioilla, ja tämän vuoksi on ehdotettu tämän alan yhtenäistä toimintaa. 41 On todettava, että yhteisön ja sen verkkojen yksittäisten jäsenten edistäiriispyrlämykset eivät ole olleet suhteessa näiden välineiden laajemman käytön tarpeeseen. Yksi kohdatuista vaikeuksista on ollut se, että kohderyhmänä olevia noin 1,5 miljoonaa Euroopan yritystä ei voida helposti saavuttaa suoralla edistämistoiminnalla. Komissio jatkaa sopivan suhteen etsimistä yleisen tietoisuuden lisäämisen ja tarkemmin kohdistettujen toimien välillä ja hajauttaa samalla laajalti vuosittaisten kampanjoiden toteuttamista. Kustannuskannattavuuteen pyrkimisestä huolimatta komissio uskoo lujasti, että tällaisiin kampanjoihin käytettävissä olevia voimavaroja on lisättävä. Näitä kampanjoita on kahta tyyppiä: • • kampanjat, jotka toteutetaan euroneuvontakeskusten verkoston jäsenten toteuttamien tavanomaisten edistämistoimien yhteydessä, kahden Euroopan yritysviikon järjestäminen: näiden avulla pyritään lisäämään tietoisuutta yhteisön liiketoiminnan tukipalveluista koko unionissa ja myös kattamaan pk-yritysten kannalta erityisen kiinnostavia kysymyksiä, jotka määritellään jäsenvaltioiden ja pk-yritysten järjestöjen kanssa. C3. YHTHSTIYÖNEDCTÄMCV^ AVULLA On selvästikin tarpeen edistää pk-yritysten pyrkimyksiä löytää yhteistyökumppanikseen yrityksiä muista jäsenvaltioista tai jopa kolmansista maista. Koska pk-yritykset ilmaisevat kumppanuuden etsintätarpeensa eri tavoin toivotun yhteistyön monimuotoisuudesta riippuen, yhteisön on jatkossakin tarjottava erilaisia palveluita. Komissio ei tämän vuoksi 41 Tieto- ja yhteistyöverkostojen tulevaa toimintaa koskeva kertomus, s. 31. Yhtenäinen ohjelma pk-yritysten ja käsityöläisalojen hyväksi, s. 19. 27 13 ja BC-verkostojen sulauttamista42. On kuitenkin olemassa suunnittele BRE- yksinkertaistamis- ja selkeyttämistarpeita sen vuoksi, että jotkin euroneuvontakeskukset käyttävät erityistä VANS-konferenssia yhteistyöpyyntöihin vastaamiseen. Niiden euroneuvontakeskusten, jotka haluavat osallistua kumppanien hakutoimintaan, on haettava jäsenyyttä jompaan kumpaan välittäjäryhmistä oman kiinnostuksensa ja kykyjensä mukaisesti. Yhteyksien lisäkanavana toiminut yhteistyökonferenssi lopetetaan tämän vuoksi, jotta voitaisiin saavuttaa entistä korkeampi ammattitaidon taso. Tätä politiikkaa edistävät komission pyrkimykset (esimerkiksi VANS), joilla tehostetaan eri verkostojen välisiä yhteyksiä. Toinen tähän yhteyteen liittyvä toimenpide on luettelon laadinta kaikista eri verkostojen jäsenistä ja jäsenien tarjoamien palveluiden osoittaminen tässä luettelossa. Näihin palveluihin voi sisältyä yhtiön auditointeja ennen sellaisen strategian muotoilua, johon kuuluu kumppanuuden etsintä, sekä avustusta myöhemmissä vaiheissa, kun neuvotellaan yhteistyösopimuksesta. Lisäksi komissio noudattaa suuntaviivoja, jotka on esitetty tieto- ja yhteistyöverkostojen tulevaa toimintaa koskevassa kertomuksessa. Näihin kuuluvat: • • • verkostovaikutuksen tehostaminen tukemalla erityisryhmiä verkostojen sisällä; uuden tietojärjestelmän kehittäminen korvaamaan vanhentunutta teknologiaa, jota on yhä käytössä BC-NETin alkuvaiheesta lähtien; yhtenäisen tietokannan perustaminen, jotta helpotettaisiin yhtenäistä pääsyä kumppanuus-tai liiketoimintamahdollisuuksiin, jotka on havaittu eri yhteisöaloitteiden ansiosta kyseisellä alalla (kaksi kiimppanuuden hakuverkostoa sekä Europartenariat ja Interprise). Näistä monista uusista aloitteista huolimatta komissio arvioi, että yhteisön talousarviosta myönnettävää taloudellista tukea ei tarvitse lisätä. Tämä on mahdollista sen vuoksi, että BC-NETin palveluiden hinnoittelusta saatavat tulot ohjataan takaisin toimintaan. Näiden palveluiden kiinteäksi hinnaksi määrätään 1000 ecua vuodessa ja yhteistyöverkostojen tulevaa toimintaa koskevassa kertomuksessa mainituilla ehdoilla. tieto- C4. SUORIEN YHTEYKSIEN EDISTÄMINEN YHraisriYfflajMFPAMJUscmMAïïEiv (EUROPARTENARIAT JA INTERPRISE) AVULLA Europaitneriat- ja Interprise-ohjelmien menestyksen vuoksi komissio aikoo jatkaa kahden vuosittaisen Europartneriat-tapahtuman ja noin 40-50 vuosittaisen Interprise-tapahtuman järjestämistä. Tapaamisten valmistelun laadun parantamiseksi komissio korostaa kansallista järjestäjää valitessaan perusteita, jotka osoittavat organisaation kyvyn tarjota osallistumaan valituille yrityksille avustusta ennen osallistumista ja sen jälkeen. Komissio ei usko, että samanlaisiin ponnisteluihin voidaan ryhtyä vierailevien yritysten osalta4*, kun muistetaan, että Europartenariat- ja Interprise-ohjelmat on kehitetty sellaisia yrityksiä varten, jotka eivät etsi välittäjän mukaantuloa ja jotka usein osoittavat mielenkiintonsa varsin myöhäisessä vaiheessa. Tällaisten tapahtumien mainonnassa komissio kuitenkin kertoo yhteisön eri verkostojen tarjoamien palveluiden saatavuudesta. 42 43 BRE (Business Cooperation Centre), Liikeyritysten yhteistyökeskus (Bureau de rapprochement des entreprises) BC-NET (Business Cooperation Network), Liikeyritysten yhteistyöverkosto. kuten toisen monivuotisen ohjelman ulkoisessa arviointikertomuksessa ehdotetaan, s. 22. U G 5. ALIHANKINTAKUMPPAIVUUKSIEN KEHTTTAMINEN 14 Alihankinnan osalta yhteisön toimilla pyritään parantamaan markkinoiden avoimuutta ja vahvistamaan teollisuusalojen välistä yhteistyökumppanuutta. Tilastollisten seikkojen lisäksi tarvitaan lisää avoimuutta kunkin jäsenvaltion alihankintasuhteita koskevaan oikeudelliseen ympäristöön. Komissio tarjoaa käytännön ohjausta, jolla parannetaan pääyrityksen ja alihankkijan välistä sopimussuhdetta, erityisesti kun suhde ylittää kansalliset rajat. Olisi myös tuettava sellaisten eurooppalaisten foorumien järjestämistä, joiden kautta on tarkoitus määrittää strategisissa toiminnoissa tapahtuvaan alihankintaan liittyviä uusia kehityssuuntia ja kysymyksiä sekä kolmansien maiden parhaita käytäntöjä, jotka ovat siirrettävissä unioniin. Näin komissio voisi kohdistaa tukensa yhteisön alihankintastrategian kannalta painopisteenä oleville alueille. Euroopan alihankkijoiden kilpailukyvyn parantamiseksi kehitetään toimintaa, jonka tavoitteena on Euroopan alihankkijoiden osaamisen markkinointi kolmansien maiden toimeksiantajayrityksille,. jotka haluavat joko investoida Eurooppaan tai tuoda maahansa eurooppalaisia varoja tai palveluita. Lisäksi toteutetaan toimia, joilla parannetaan kolmansien maiden alihankintamarkkinoiden toirninnan ja näiden maiden välisten alihankintasuhteiden luonteen tuntemusta, jotta voitaisiin tunnistaa olemassa olevat yhteistyömahdollisuudet. Jotta almankmtayhteylöienjayhteistyökumpp komissio perustaa alihankinnan avustusverkoston (SCAN), jonka tarkoituksena on löytää ja edistää korkeatasoisia liikeyrityksiä, mahdollisesti sellaisia, jotka on sertifioitu kaikkialla unionissa. Toimeksiantajayritysten ja alihankkijoiden välisten suhteiden edistämiseksi ja vastauksena neuvoston 22. marraskuuta 1993 antamaan toimeksiantoon44 järjestettiin yhteisön tuella kansainvälisellä tasolla ostajien näyttelyitä45 niiden toteutettavuuden testaamiseksi useilla eri aloilla teollisuuden alojen välisten uusien suhteiden pohjalta. Testivaiheen tuloksia arvioidaan uuden ohjelman alussa. Arvioinnin tuloksen mukaisesti tutkitaan yhteisön tulevien toimien tarvetta. C. 6. PK-YRLTYSTEN UUSIT IF MARKKINOI! IF PÄÄSYN JA KANSAINVÄLISTYMISEN T^LSTÄMINEN Markkinoiden muuttuminen maailmanlaajuisiksi vaikuttaa voimakkaasti Euroopan pk- yritysten kilpailutilanteeseen. Euroopan pk-yritysten on laadittava strategiansa kolmansista maista tulevien kilpailijoidensa strategisen edistymisen ja kohteena olevien kolmansien maiden markkinoiden erityispiirteiden entistä paremman tuntemuksen perusteella. Kohdemaihin kuuluvat muun muassa vastikään syntyneet ja nopeasti kasvavat Aasian ja Tyynenmeren alueen taloudet. Yhteisö on vastikään määritellyt strategian pääsyn parantamiseksi kolmansien maiden markkinoille46. Komission kertomuksessa pk-yrityksistä Eurooppa-neuvoston Madridin kokoukselle korostetaan liikeyritysten tukitoimenpiteiden tarpeellisuutta tällä alalla. Suuri osa työstä on tehtävä jäsenvaltioiden tasolla, mutta myös yhteisöllä on osansa. Erityisesti komissio 44 43 46 Yritysten, erityisesti pk-yritysten ja käsityöläisalan, kilpailukyvyn vahvistamisesta ja työllisyyden kehittämisestä 22. marraskuuta 1993 annettu neuvoston päätöslauselma, EYVL N:o C 326, 3. 12. 1993, s. 1. "salons inversés" KOM (96) 53, lopullinen. ?> 15 tehostaa toimiaan, joilla edistetään pk-yritysten kansainvälistymistä ja niiden pääsyä kolmansien maiden markkinoille. Kansainvälistä yhteistyötä edistävien yhteisön ohjelmien (JOP, ECIP, MED-INVEST, AL-INVEST, ASIA-INVEST) pitäisi keskittyä entistä paremmin pk-yrityksiin, erityisesti rohkaisemalla kumppanuuksia ja yhteisyrityksissä kolmansien maiden yritysten kanssa. Uudessa yhtenäisessä ohjelmassa pk-yritysten hyväksi ehdotettujen toimenpiteiden lisäksi komissio edistää markkinatiedon saantia47, parantaa yritysten yhteistyöverkkoja ja kumppanuusohjelmia48 sekä toteuttaa kokeilutoimia. Erityisesti viimeksimainitussa keskitytään tiedonhankintamatkojen järjestämiseen ja yhteistyömallien testaukseen kolmansien maiden markkinoille pyrittäessä. 49 Lisäksi tuetaan joitakin toimia, joilla edistetään pienten yritysten osallistumista kolmansissa maissa järjestettäville messuille vähintään yhteisosastoilla. 50 Osa näistä aloitteista auttaa vahvistamaan transatlanttiseen vuoropuheluun kuuluvien toimenpiteiden (Business Bridge) tosiasiallista toimeenpanoa. D. PK-YRTIYSTEN KILPAIUJKYVYN PARANTAMINEN JA TTJTKIiynJKSm INNOVAATION JA KOLTIJTUKSEN SAANNIN EDISTÄMINEN D. l. PK-YRITYSTEN INNOVAATIQlVlAHnOIIISfllTKSIEN LISÄÄMINEN Innovaatio on keskeinen kasvutekijä, ja pk-yritykset ovat perinteisesti olleet tässä suhteessa tärkeitä. Markkinoiden muuttuminen maailmanlaajuisiksi on kuitenkin tuonut ongelmaan uuden ulottuvuuden, ja komissio on Eurooppa-neuvoston Madridin kokoukselle antamassaan kertomuksessa51 nimennyt useita tämän alan ongelmakysymyksiä. Vihreässä innovaatiosta52 komissio korosti tarvetta vahvistaa ja johdonmukaistaa kirjassaan lähestymistapaa toimenpiteisiin, jotka aiemmin ovat olleet liian pirstaleisia, jotta voidaan ylittää ne esteet ja haitat, jotka yhä estävät innovaatioita Euroopan unionissa, ja määritti tätä tavoittelevan toiminnan linjat. Päävastuu korjaavista toimista on jäsenvaltioilla Lisäksi on otettu käyttöön erityisiä toimenpiteitä pk-yrityksiä varten osana yhteisön tutkimus-, innovaatio- ja aluepolitiikkaa (esimerkiksi innovaatio-ohjelmat, teknologian edistämistoimenpiteet pk-yrityksiä varten ja alueelliset innovaatiostrategiat). Yhteisön toimintaa koskeva laaja kuulemismenettely on vastikään aloitettu innovaatiota koskevan vihreän kirjan pohjalta. lähestymistapaansa jatkaa Kolmannen monivuotisen ohjelman perusteella yhteisön yrityspolitiikka "laboratoriomaista" innovatiivisia tukimenetelmiä koehankkeitten avulla. Jos hankkeet ovat menestyksekkäitä, jäsenvaltiot voivat jatkaa niitä tai ne voidaan ottaa osaksi muita yhteisön politiikkoja. Näitä koehankkeita, jotka eivät vielä kuulu muihin yhteisön ohjelmiin, voidaan testata erityisten lähestymistapojen käyttökelpoisuuden toteamiseksi pk-yritysten kannalta. testaamalla erityisesti 47 48 49 50 51 52 Ks. kohta C. l. c edellä. Ks. kohta C. 3. ja C. 4. Ks. esimerkiksi Ranskan "compagnonnage"-ohjelma ja Saksan "Firmenpool"-ohjelma. Komission tiedonanto Käsityöläisalat ja pienyritykset, Euroopan kasvun ja työllisyyden avaimet, KOM(95) 502 lopullinen, 26. 10. 1995, s. 11. Komission pk-yrityksiä koskeva kertomus Eurooppa-neuvoston Madridin kokoukselle, CSE(95) 2087, s. 5 ja 6. Vihreä kirja innovaatiosta, KOM (95) 688, lopullinen. le a. kasvumahdollisuuksia omaavien yritysten tukeminen 16 Valkoisessa kirjassa kasvusta, kilpailukyvystä ja työllisyydestä korostettiin tarvetta tukea sellaisten yritysten kehitystä, joilla on kasvumahdollisuuksia, koska nämä yritykset kaikkien todennäköisimmin luovat uusia pysyviä työpaikkoja pitkällä aikavälillä. 53 Keskeinen haaste on löytää nämä yritykset. tai Toisen monivuotisen pk-yrityksiä ja käsityöläisaloja tukevan ohjelman yhteydessä komissio on menestyksekkäästi kehittänyt auditointimenetelmän, jonka tarkoituksena on eurooppalaisiin TTK-ohjelmiin parantaa pk-yritysten pääsyä kansallisiin (Euromanagement RTD). Samanlaisia toimia, joilla pyritään edistämään pk-yritysten osallistumista yhteisön TTK-ohjelmiin on toteutettu erityisissä TTK-ohjelmissa, ja tulevaisuudessa teknologian ja hallinnon auditointimenetelmä saatetaan osaksi innovaatio- ohjelmaa, ja sitä muokataan tarvittaessa. Tutkimus ja teknologinen kehitys (IKK) ei lisäksi ole ainoa tie kasvuun. Erityisesti palvelualoilla osallisena on muita tekijöitä. Tämän kolmannen monivuotisen ohjelman yhteydessä Euromanagement-menetelmàa on tämän vuoksi kohdennettava uudestaan kattamaan muita tärkeitä tekijöitä, mukaan lukien yritysjohdon strateginen koulutus, ja kansamvälistyminen. lähestymistapaa, Tämän auditointimenetelmän lisäksi komissio ehdottaa entistä enemmän alhaalta ylöspäin "yritysklubien" suuntautuvaa perustamiseen, joissa yrittäjät omalla toiminnallaan edistävät alueensa kasvustrategian kehittämistä. 54 Tällaista mallia on menestyksekkäästi kehitetty useissa jäsenvaltioissa. 55 Komissio rohkaisee tämän mallin levittämistä muihin jäsenvaltioihin, erityisesti tukemalla eri aloitteiden liittämistä verkostoiksi. tukea annetaan sellaisten jossa b. uuteen teknologiaan perustuvien yritysten tukeminen Uuteen teknologiaan perustuvat yritykset avaavat täysin uusia kasvun ja työpaikkojen luonnin alueita. Näiden yritysten kasvun tukemiseksi on kuitenkin ratkaistava tiettyjä erityisongelmia. 56 Tässä yhteydessä komissio on menestyksellisesti luonut menetelmän yksityisen pääoman hankkimiseksi riskeiltään suureen alkusijoitusvaiheeseen. Mutta samanlaisia ongelmia liittyy toisen vaiheen riittävän rahoituksen löytämiseen, jotta voitaisiin tukea uuteen teknologiaan perustuvia yrityksiä niiden pyrkiessä kasvamaan nopeasti (mukaan lukien sellaiset jo olemassa olevat yritykset, jotka pyrkivät uudistumaan uuden teknologian avulla). Näihin investointeihin liittyvien suurten riskien vuoksi alkuvaiheen riskirahoitus ei houkuttele useimpia Euroopan sijoittajia. On varmistettava tarvittava kannustin uuteen teknologiaan perustuvien yritysten kansainväliseen laajenemiseen sijoitettavia suuria yksityisiä pääomia varten. Tämän vuoksi komissio ehdottaa kokeilutoiminnan aloittamista tavoitteena niiden riskien pienentäminen, jotka liittyvät yksityisen pääoman ohjaamiseen tällaiseen riskeiltään suureen investointiin. innovaatio-ohjelman kanssa yhdessä hallinnoitavan yhteisön - D. 2. JOHTAMISTAIDON KOULUTUKSEN EDISTÄMINEN Muita pitkäaikaisten työllistämismahdollisuuksien turvaamisessa ovat koulutuksen turvaaminen ja yritysjohdon kilpailukyvyn pk-yritysten keskeisiä tekijöitä ja Valkoinen kirja kasvusta, kilpailukyvystä ja työllisyydestä, s. 87. esimerkiksi Belgiassa kehitetty PLATO-hanke. esimerkiksi Irlannissa ja Tanskassa. Komission pk-yrityksiä koskeva kertomus Eurooppa-neuvoston Madridin kokoukselle, CSE(95) 2087, s. 5. 56 ?<7 17 taitojen parantaminen, erityisesti uusiin haasteisiin sopeutumisen parantaminen. 57 Jäsenvaltioiden on luotava koulutusohjelmia, joihin on helppo päästä, ja infrastruktuuri, jossa otetaan huomioon pk-yritysten tarpeet. 58 Komissiolla on täydentävä tehtävä tällä alalla pääasiassa yhteisön työllisyyden (erityisesti ADAPT-aloitteen-9), koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen politiikan mukaisesti toteutettujen toimien kautta. Useimmissa näistä keskitytään pk-yritysten työntekijöiden koulutuksen tarjontaan ja koulutusmahdollisuuksiin60. Kolmannen monhuotisen ohjelman toimissa rohkaistaan ja keskitytään yritysjohdon ja välittäjien koulutukseen tähtääviin toimenpiteisiin, ja tavoitteena on erityisesti auttaa tunnistamaan lähestymistapoja pääasiassa alan uusia kokeiluhankkeiden kautta. Näissä keskitytään erityisesti: testaamaan tämän ja parantamaan ennen yrityksen perustamista tapahtuvaa johtamistaidon koulutusta, erityisesti tukemalla tapaustutkimusmetodologiaa, joka on sovitettu eurooppalaisten pk-yritysten tarpeisiin61, kouluttamalla pk-yrityksistä ja käsityöläisorganisaatioista tulevia välittäjiä eurooppalaisten kysymyksien alalla ja edistämällä tämän alan kokemusten vaihtoa johtavien kolmansien maiden ja EU:n välillä; lisäämään koulutusta standardisoinnin ja sertifioinnin alalla ja sovittamaan johtamistaidon koulutus naisyrittäjien tarpeisiin. 62 D. 3. YMPÄRISTÖN VAATIMUKSIIN MIJKAUTUMINEN Tammikuun 24. päivänä 1996 hyväksytyssä viidennen ympäristöasiain toimintaohjelman lisätoimeenpanoa koskevassa toimintasuunnitelmassa asetetaan etusijalle ne ongelmat, joita pk-yritykset kohtaavat sopeutuessaan ympäristövaatimuksiin. Pk-yritykset ovat muita vähemmän tietoisia ympäristöön liittyvistä säännöksistä, niiden käytettävissä on vähemmän tietoa puhtaan teknologian saatavuudesta ja kustannuksista, energiansäästöstä ja muista ympäristöön liittyvistä neuvontapalveluista. yhteydessä korostetaan Tässä nopeaa erityisesti ekoauditointitodistuksen käyttöönottoa. Komissio aloitti vuonna 1996 Euromanagement- koetoimenpiteen, joka keskittyy pien- ja käsityöläisyrityksiin. Kokeilu päättyy vuonna 1997. Tätä seuraavassa ulkopuolisessa arvioinnissa osoitettaneen tarvittavat lisätoimet. ympäristöhallintoa ja E YRTTTÄJYYDEN EDISTÄMINEN JA ERITYISTEN KOHDERYHMIEN TUKEMINEN R l. YKnYSIOJLTTUUKI JA YRnTÄJYYS Kertomuksessaan Eurooppa-neuvoston Madridin kokoukselle63 komissio korosti tarvetta edistää yrittäjyyttä kaikilla tasoilla. Ensisijaisena tavoitteena on oltava aidon, oma- 57 5X 59 60 61 62 63 Valkoinen kirja kasvusta, kilpailukyvystä ja työllisyydestä, s. 87. Komission pk-yrityksiä koskeva kertomus Eurooppa-neuvoston Madridin kokoukselle, CSE(95) 2087. s. 13. Katso kertomus pk-yrityksien yhteensovittamisesta, KOM (95) 362 lopullinen, 8. 9. 1995. Ks. toinen yhtenäinen ohjelma pk-yritysten ja käsityöläisalojen hyväksi. Tällä hetkellä useimmat tapaustutkimukset perustuvat Yhdysvalloista saatuihin kokemuksiin. Ks. E. 4 kohta jäljempänä. Ks. alaviite 1 edellä. ja käsityöläisalan hyväksi toimenpiteiden toteutettavien 3<? 18 aloitteisuuteen, riskien ottamiseen ja henkilökohtaiseen sitoutumiseen pohjautuvan yrittäjyyskulttuurin edistäminen. Vaikka suurin osa toimista on toteutettavajäsenvaltioiden tasolla64, komissio edistää parhaiden käytäntöjen vaihtoa tällä alalla sekä tukee erityisen dynaamisten yrittäjien nimeämistä65. E. 2. KÄSTTYÖALOIEN YRITYKSET JA FlENYRTrYKSET Erillisessä tiedonannossaan neuvostolle66 komissio on korostanut tarvetta toteuttaa yhteisön eritysaloite, jossa otetaan huomioon käsityöläis- ja pienyritysten erityispiirteet. Tässä tiedonannossa, jonka perusteena oli neuvoston 10. lokakuuta 1994 antama päätöslauselma67, muotoillaan päätelmät, jotka voidaan tehdä Berliinissä 26. ja 27. syyskuuta 1994 pidetyn Euroopan toisen käsityöläisalojen ja pienyritysten konferenssin keskusteluista. Komissio aikoo antaa ensimmäisen seurantaosan tähän tiedonantoon toisen monivuotisen ohjelman mukaisesti. Koska käytettävissä olevat varat ovat rajalliset, suurin osa nimetyistä toteutettavalla tavoitteista on katettava kolmannessa monivuotisessa ohjelmassa toiminnalla. Näihin ensisijaisiin tavoitteisiin kuuluvat tämän yritysryhmän tuominen osaksi yhtenäismarkkinoita, kansalliset rajat ylittäville yhteistyöhankkeille annettava tuki, erityistuki standardoinnin alalla, sertifiointi laatujohtaminen, entistä parempi ammatillisen koulutuksen ja johtamistaidon koulutus erityisesti yrittäjäkumppanien osalta, entistä parempi pääsy rahoituksen lähteisiin sekä Euroopan käsityöläisalojen yhdistysten julkisuuskuvan muokkaamista koskevaa aloitetta varten annettava tuki (Euroopan käsityöläisakatemia). ja E 3. ERHYISTQIMET KAUPAN JA JAKELUALAN YRITYSTEN HYVÄKSI toimia, toteuttaa Kaupan ja jakelualan komitean kautta tapahtuvan osapuolten jatkuvan kuulemisen ohella komissio aikoo joilla edistetään kaupan alan pk-yritysten sorxutumiskehitystä. Commerce 2000 -kokeiluhanketta olisi laajennettava koskemaan kaikkien nykyaikaisten uuden teknologian käyttöön liittyvien liikkeenjohtomenetelmien käyttöä tällaisissa yrityksissä. Jatkossakin olisi korostettava pk-yritysten välisen yhteistyön edistämistä, mukaan lukien pk-yritysten ja suuryritysten välinen yhteistyö. Olisi myös kiinnitettävä huomiota kokeilutoimien tulosten laajaan levittämiseen sen jälkeen, kun niiden tulokset on huolellisesti arvioitu ja niistä on keskusteltu. Komissio aikoo julkaista vihreän kirjan kaupasta ja jakelualasta vuoden 1996 aikana, ja sitä koskevan keskustelun tulosten perusteella komissio aikoo järjestää parhaan käytännön vaihtoa kysymyksistä, jotka ovat erityisen merkittäviä kaupan ja jakelualan kehityksen kannalta. 64 65 66 67 Tukiohjelmia on jo toteutettu useissa jäsenvaltioissa esimerkiksi Saksassa, Itävallassa, Irlannissa, Suomessa ja Luxemburgissa. (Katso alaviite 1 aiemmin, Liite I, G. 3-osa. ) Vuonna 1995 komissio tilki tämän alan aloitetta ("Europe's 500"). KOM(95) 502, 26. 10. 1995. 10. lokakuuta 1994 annettu neuvoston päätöslauselma täyden laajuuden antamisesta pk-yritysten dynamiikalle ja innovaatiomahdollisuuksille, mukaan lukien käsityöläisala ja erittäin pienet yritykset, kilpailutaloudessa, EYVL N:o C 294, 22. 10. 1994, s. 6. V E 4. NAISYRITTÄJÄT JA NUORET YRTITÄJÄT; VÄHEMMISTÖMIN KL^JLIJVim YRITYKSET Essenin ja Madridin kokouksissa korostettiin naisten merkittävää roolia pk-yritysten kehittämisessä, uusien työpaikkojen luomisessa sekä Euroopan talouden kilpailukyvyn varmistamisessa, joka riippuu naisten taitojen parhaasta mahdollisesta hyödyntämisestä ja kehittämisestä. Naiset perustavat nykyään jopa kolmanneksen uusista yrityksistä, ja naisyrittäjien merkitykseen on kiinnitettävä enemmän huomiota. Kuten komissio hiljattain korosti68, naisyrittäjät ja heitä avustavat puolisot kohtaavat erilaisia vaikeuksia ja rajoituksia. Monivuotisessa ohjelmassa kehitetään joukko toimia, joilla tuetaan yhteisön politiikkaa naisten tasavertaisten mahdollisuuksien hyväksi69. Näihin toimii kuuluvat: - - - - tiedotustoimien edistäminen koko monivuotisen ohjelman ajan erityisesti Euro-Info- keskusten kautta sekä kumppanuusohjelmien avulla, tutkimustoimien kehittäminen, naisyrittäjien ja yrittäjäkumppanien tasavertaisten mahdollisuuksien alalla, synergian keittäminen muiden asiaan liittyvien yhteisön politiikkojen kanssa, naisyrittäjien ja yrittäjäkumppanien eurooppalaisten verkkojen tukeminen. löytää mahdollisia jotta voidaan ratkaisuja Lisäksi komissio tukee ja aloittaa käytännön toimia, joilla pyritään vastaamaan nuorten yrittäjien erityisongelmiin. Varsinaisiin toimiin kuuluu innovatiivisia lähestymistapoja tutkivien aloitteiden tukeminen. Tarkoituksena on erityisesti vahvistaa johtamistaidon koulutusta ja neuvontaa nuoria yrittäjiä varten yrityksen perustamisen ja alkukehityksen ratkaisevana aikana. Tässä yhteydessä edistetään esimerkiksi uuden teknologian käyttöä ja yritysten välisiä verkostoja. Lisäksi komissio harkitsee mahdollisia toimia, joiden avulla voitaisiin käsitellä väliemmistöihin kuuluvien erityisongelmia pienyritysten perustamisessa ja johtamisessa. Varsinaisissa toimissa rahoitetaan rajoitettu määrä tutkimuksia tai tukitoimenpiteitä, joilla edistetään ja tuetaan vähemmistöön kuuluvien integrointia yhteiskuntaan. Näillä tavoitteilla sisältyvät ehdotettuun, Euroopan sosiaalirahaston puitteissa toteutettavaan Employment-INCLUSION -aloitteeseen. täydennetään toimenpeitä, jotka m p e ^^ Jotta voidaan sopeuttaa ja täydentää olemassaolevia yrityspolitiikkatoimia, on tarpeen tuntea parernmin Euroopan yritysten, erityisesti käsityö- ja pk-yritysten, erityispiirteet ja taipeet. Komissio kehittää sen vuoksi toimiaan tällä alalla ja pyrkii parantamaan niiden tehokkuutta. a tilastot Yritysten määrää, niiden kokoa, rakennetta ja henkilökuntaa koskevat korkealuokkaiset ja ajan tasalla olevat tiedot ovat erittäin tärkeitä, kun seurataan ja tarkistetaan yhteisön pk- yrityspolitiikkaa. Yhteistyössä Eurostatin kanssa jatketaan lukuisia tilastohankkeita ja 68 69 KOM(69) 67 lopullinen, 21. 2. 1996. Yhteisön neljäs naisten toimintaohjelma (1996-2000) sekä komission mahdollisuuksien sisällyttämisestä yhteisön politiikkaan ja toimintaan kaikilla aloilla. tasa-arvoisia mahdollisuuksia koskeva keskipitkä tiedonanto naisten ja miesten yhtäläisten ja miesten 11 20 -ohjelmia painottaen kattavuuden ja ajankohtaisuuden parantamista sekä kaiken saatavilla olevan tiedon käyttämistä sen sijaan, että yrityksiä kuormitettaisiin uusilla tietopyynnöillä. luoda yleiseurooppalainen Tässä yhteydessä komissio mikrotaloudellinen joka on mahdollista Yhdysvalloissa - muodostaa erittäin hyödyllisen välineen edistettäessä uusien yritysten luomista ja sopeuttamista erityisesti aloilla, joilla on suuri työpaikkapotentiaali. testaa mahdollisuutta tietokanta. Tällaisen tiedon käyttö - Tämän yleisen tilastotyön ohella jatketaan kaupan ja jakelualan sekä osuuskuntien, keskinäisten yhtiöiden, yhdistysten ja säätiöiden tilanteen tilastollisen analyysin tukemista. Kaikilla näillä aloilla otetaan huomioon tarve pitää tietojen keruusta johtuva yritysten kuormittaminen mahdollisimman vähäisenä erityisesti arvioimalla pyydettyjen tilastojen kannattavuus ja neuvottelemalla pk-yritys järjestöjen kanssa, ennen tehdään ehdotuksia uusien tilastojen laatimiseksi. b. pk-yritysten seurantakeskus tähän asti pk-yritysten seurantakeskuksen alalla noudatetun Komissio ehdottaa lähestymistavan jatkamista. Käytettävissä olevan määrällisen ja laadullisen tiedon objektiivinen tulkinta taataan parhaiten, kun käytössä on riippumaton verkosto, jolla on voimakas tutkimusosuus. Jo nyt tähän verkostoon kuuluu joitakin elimiä, jotka ulkoisen ar\;iointikertomuksen ehdotusten mukaisesti70 ovat lähellä pk-yritysten liiketoiminnan todellisuutta. Komissio harkitsee menetelmiä suuntausindikaattorien kehittämiseksi. Ne pohjautuisivat eri järjestöjen (kuten Eurochambers) suorittamiin ja Eurostatin yhteensovittamiin kyselyihin. Kertomuksessa voitaisiin myös yrittää käyttää erillisiä kansallisia tietoja tarkasteltaessa yhteismarkkinoiden vaikutusta pk-yrityksiin. Ajatuksena tässä on se, että tällä alalla kehityksen dynamiikka on kiinnostavampaa kuin yhtenäistetty tilannekuvaus. Lopuksi tutkitaan mahdollisuutta viedä tärkeimmät laadulliset ja määrälliset päätelmät on line tietopankkiin sekä mahdollisuutta asettaa osa kertomuksesta Internetiin. Näin lisätä kertomus saisi entistä seurantakeskuksen käytännön arvoa, josta osoituksena on tämän julkaisun yhteisön sisällä ja sen ulkopuolella herättämä kiinnostus. Analyysin vaikutuksen tehostamiseksi komissio ehdottaa järjestettäväksi vuosittaista konferenssia, jotta saataisiin aikaan laaja keskustelu kaikkien asianomaisten osapuolten välillä. laajemman yleisön. Nämä parannukset saattavat c. pk-yrityksiä koskevat tutkimukset Pk-yrityksiä koskevan tietouden lisäämiseksi tuetaan tutkimushankkeita. Näihin kuuluu erityiskysymysten, esimerkiksi käsityö- ja pienyritysten, naisyrittäjien, kaupan ja jakelualan sekä osuuskuntien, keskinäisten yhtiöiden, yhdistysten ja säätiöiden tutkiminen sekä tämän jälkeen tutkimustulosten levittäminen. d pk-yrityspolitiikan toimien kehittäminen ja arviointi Yhteisön toimien riittävyys yrityspolitiikan alalla riippuu meneillään olevasta työstä, jolla pyritään tunnistamaan ja arvioimaan sekä kansallisella että yhteisön tasolla toteutettuja poliittisia aloitteita pk-yritysten potentiaalin kehittämiseksi "työllisyyden, kasvun ja kilpailukyvyn dynaamisena lähteenä Euroopan unionissa". On myös pyrittävä parantamaan sen tuen laatua, jota komissio voi antaa jäsenvaltioiden väliselle parhaiden käytäntöjen 70 Toisen monivuotisen ohjelman ulkoinen arviointikertomus, s. 36. 2,3 21 vaihdolle. Tarvitaan käytettävissä olevan tiedon parempaa saatavuutta. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi komissio ehdottaa kehitettäväksi kiinteässä yhteistyössä jäsenvaltioiden ja pk-yritysten seurantakeskuksen kanssa helposti saatavilla olevaa ja käyttäjäystävällistä tietokantaa pk-yrityspolitiikan toimenpiteistä. Lisäksi komissio julkaisee vuosittaisen kertomuksen kehityksestä, joka koskee pk- yritysulottuvuuden sisällyttämistä kaikkeen yhteisön politiikkaan ja ohjelmiin. Toimenpiteet, joiden avulla voidaan muodostaa yleiskäsitys pk-yrityspolitiikan alalla saavutetusta edistyksestä, auttavat parantamaan niiden toimien tehokkuutta, joiden tarkoituksena on edistää eurooppalaisten pk-yritysten kilpailukykyä ja kasvua sekä niiden työllistämismahdollisuuksia. ih LIITE I KOMISSION KERTOMUS VIIMEAIKAISISTA JÄSENVALTIOIDEN TASOLLA TEHDYISTÄ ALOITTEISTA PIENIÄ JA KESKISUURIA YRITYKSIÄ KOSKEVAKSI POLITIIKAKSI V TIIVISTELMÄ JÄSENVALTIOIDEN TASOLLA TEHDYISTÄ PK-YRITYKSIÄ KOSKEVISTA TOIMENPITEISTÄ Sisällys Johdanto A. TYÖLLISYYDEN KEHITTÄMISEN TUKEMINEN PK-YRITYKSISSÄ A. 1. Sosiaaliset toimenpiteet A. 2. Verotukseen liittyvät toimenpiteet B. T^-YRITYSTEN PERUSTAMISEN JA KEHITTÄMISEN HELPOTTAMINEN VÄHENTÄMÄLLÄ HALLINNOLLISIA, VEROTUKSELLISIA, SOSIAALISIA JA MUITA ESTEITÄ B. l. Hallinnollisten ja lainsäädännöllisten esteitten vähentäminen B. 2. Pk-yritysten verotusympäristön parantaminen B. 3. Sosiaalilainsäädännöstä aiheutuvien esteitten vähentäminen. JOHTAMISEN LAADUN PARANTAMINEN PK-YRITYKSISSÄ C. C l. Koulutusohjelmien saatavuuden helpottaminen pk-yritysten kannalta C. 2. Pk-yrityksille tarjottavan tiedon parantaminen C. 3. Pk-yritysten neuvonnan kehittäminen. PK-YRITYSTEN T&K-TOIMIEN TUKEMINEN D. D. l. Pk-yritysten tutkimusohjelmiin osallistumisen helpottaminen D. 2. T&K-toiminnan tuloksien levittämistä pk-yritysten suuntaan rohkaisevat toimenpiteet PK-YRITYSTEN RAHOITUSMAHDOLLISUUKSIEN PARANTAMINEN E. E. l. Yrityksen perustamisen rahoittaminen E. 2. Yrityksen kehittämisen rahoittaminen E. 3. Yrityksen siirron rahoittaminen F. F. l. F. 2. PK-YRITYSTEN AVUSTAMINEN SOPEUTUMAAN PAREMMIN SISÄMARKKINOIHIN JA KANSAINVÄLISTYMÄÄN Pk-yritysten sopeutuminen sisämarkkinoihin Pk-yritysten vienti kolmansiin maihin 3 4 4 5 6 6 8 8 9 9 10 10 11 11 12 13 13 13 14 15 15 15 MUUT TOIMENPITEET G. 17 G. I. Tietoyhteiskunnan saavutettavuuden edistäminen pk-yritysten kannalta. 17 G. 2. Pk-yritysten pääsyä julkisen alan markkinoille helpottavat toimenpiteet. 17 18 G. 3. Yrityskulttuurin kehittäminen u JOHDANTO Tässä kertomuksessa esitetään tiivistelmä jäsenvaltioiden tasolla kahden viime vuoden aikana toteutetuista tai parhaillaan kaavailtavista toimenpiteistä, joilla tähdätään pk- yritysten perustamisen, kehittämisen ja siirron edistämiseen. Rakenteeltaan kertomus on järjestetty seuraavien seitsemän otsikon mukaisesti: A. Työllisyyden kehittämisen tukeminen pk-yrityksissä B. C. D. E. F. Pk-yritysten perustamisen hallinnollisia, verotuksellisia, sosiaalisia ja muita esteitä ja kehittämisen helpottaminen vähentämällä Johtamisen laadun parantaminen pk-yrityksissä Pk-yritysten T&K-toimien tukeminen Pk-yritysten rahoitusmahdollisuuksien parantaminen Pk-yritysten kansainvälistymään avustaminen sopeutumaan paremmin sisämarkkinoihin ja G. Muut toimenpiteet Tämä kertomus perustuu kaikille jäsenvaltioille lähetetyn kyselylomakkeen pohjalta saatuihin vastauksiin. Joidenkin maiden antamat vastaukset kyselylomakkeeseen olivat hyvin yleisluonteisia. Näissä tapauksissa saatuja tietoja on mahdollisuuksien mukaan täydennetty komission tekemän sisäisen analyysin perusteella. 3> A. TYÖLLISYYDEN KEHITTÄMISEN TUKEMINEN PK-YRITYKSISSÄ Useimpia tämän otsikon alla esitettävistä aloitteista ei ole kohdistettu pelkästään pk- yrityksiin, mutta ottaen huomioon pk-yritysten merkittävän osuuden työpaikkojen luomisessa kaikissa jäsenvaltioissa, niiden on tarkoitus olla aloitteiden päähyötyjiä. A. L Sosiaaliset toimenpiteet yhtäältä Jäsenvaltioiden harjoittaman tämän alueen sosiaalipolitiikan pääpainotukset ovat kohdistuneet parantamalla työmarkkinoiden joustavuutta, vähentämällä työllistäni is kulu ja, kannustamalla työttömien työllistämistä ja kehittämällä työnhakijoiden taitoja ja toisaalta työvoiman tarjonnan parantamiseen helpottamalla koulutetun työvoiman saatavuutta ja työllistämistä. kohottamiseen työvoiman tarpeen Joissakin jäsenvaltioissa on parannettu työmarkkinoiden joustavuutta. Saksassa on jatkettu mahdollisuutta käyttää rajoitettua työsopimusta työlhstämiseen vuoteen 2000 saakka ja uudella lailla on sallittu joustavampien työaikojen käyttö. Belgiassa on yksinkertaistettu työajan muuttamismenettelyä ja sallittu perättäiset määräaikaiset työsopimukset. Belgiassa kehitetään myös välineitä tarjolla olevan työn jakamiseksi uudelleen erityisesti edistämällä erityyppisiä osa-aikaisen työskentelyn muotoja ja joustavoitettu työnteon irtisanomismenettelyjä erityisesti siltä osin kuin asia koskee irtisanomiseen liittyvää ennaltaehkäisevää testiä, työaikasäännöksiä sekä koeaikojen ja väliaikaisten työsopimusten pidentämistä. Espanjassa on pidennetty väliaikaisten työsopimusten enimmäiskestoa kolmesta vuodesta neljään vuoteen ja yrityksiä tuetaan, jos ne vakinaistavat väliaikaisen työsopimuksen. keskeytyksiä. Alankomaissa on lyhennetty ja Joissakin maissa on otettu käyttöön toimenpiteitä työpaikkojen luomisesta aiheutuvien kulujen vähentämiseksi. Espanjassa on luotu uusia vakinaisen osa-aikaisen työllistämisen tukia. Ranskan uusi hallitus on kertonut aikeistaan vähentää palkan lisäkuluja kymmenellä prosentilla sellaisten vähän koulutettujen työntekijöiden osalta, joiden palkka on enintään 1,2-kertainen lakisääteiseen minimipalkkaan (SMIC) verrattuna. Belgiassa "Plan Plus Un" -ohjelma antaa ensimmäisen työntekijänsä palkkaavalle yritykselle 100 %:n, 75 %:n ja 50 %:n alennuksen työnantajan sosiaalimaksuista kolmena ensimmäisenä vuotena, ja sekä Belgiassa että Ranskassa työnantajan maksuista myönnetään alennus matalapalkkaisten työntekijöiden osalta. Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Alankomaissa, Espanjassa, Italiassa ja Irlannissa työnantajan osuutta sosiaaliturvamaksuista on yleisesti pienennetty. Luxemburgissa on poistettu palkasta maksettavat työnantajan sosiaaliturvamaksut ja ne valtiollisella ohjelmalla. Saksassa pk-yritykset on vapautettu korvattu vanhempainlomaan liittyvistä kuluista. j? Itävalta, Alankomaat ja Belgia ovat ryhtyneet toimenpiteisiin työttömien työllistämisen tekemiseksi houkuttelevammaksi yrityksille. Itävallassa julkinen työvoimatoimisto voi maksaa työnantajalle kaksi kolmannesta yli vuoden työttömänä olleen vaikeasti työllistettävän työntekijän palkasta. Alankomaissa ollaan käynnistämässä 57:ää pääosin pk-yrityksille suunnattua koehanketta, joiden on määrä luoda 20 000 tuettua työpaikkaa työttömille. Nämä säilyttävät työttömyysetuutensa kahden vuoden ajan, jonka jälkeen heidän on tarkoitus jatkaa työpaikoissaan ilman tukea. Belgiassa alennetaan työnantajan sosiaaliturvamaksuja työttömyystukiohjelman kautta palkatun työntekijän osalta. Pk- yritysten tukimuotoihin kuuluu myös työttömien palkkauksesta aiheutuviin palkka- ja sosiaaliturvamaksukuluihin osoitettava tuki. Portugalissa yritykset, jotka palkkaavat nuoria vapautuvat näiden sosiaaliturvamaksuista kolmeksi vuodeksi saavat kahdentoista kuukauden minimipalkkaa vastaavan men. Espanjassa myönnetään alennus sosiaaliturvamaksuista yli 45-vuotiaan työttömän tai vammaisen työllistämisestä. Suomessa myönnetään tukea työttömän työllistämiseen. pitkäaikaistyöttömiä, ensimmäiseen työpaikkaan tai ja tarjontaa työvoiman Parantaakseen jotkin maat ovat keskittäneet huomionsa työnhakijoiden taitoihin. Itävaltalaiset Arbeitsstiftung-elimet pitävät muutoin työttömiksi jäävät ihmiset yhteydessä työelämään ja tarjoavat heille täydennys tai ammattikoulutusta helpottaen samalla pk-yritysten mahdollisuuksia löytää koulutettua työvoimaa. Belgiassa alle 25-vuotiaita kouluttamattomia nuoria koskeva työllistämis- ja koulutusopimus mahdollistaa vuorottelun yrityksessä työskentelyn ja sovimssa koulutuskeskuksessa annettavan ammattikoulutuksen välillä- Ruotsissa on työttömien kouluttamiseen ja uudelleenkouluttamiseen tähtääviä ohjelmia. Saksa ja Itävalta ovat pyrkineet parantamaan pk-yritysten mahdollisuuksia saada koulutettua työvoimaa perustamalla itsenäisiä työnvälityspalveluja. Ranskassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa korostetaan tähän liittyen työnantajille tarjottavan tiedon parantamista. Ranskassa on perusteilla erityisesti pk-yrityksiä koskeva hallinnollisia työllistämistoimenpiteitä helpottava palvelu, "one-stop-shop", jossa nämä asiat voidaan hoitaa samassa toimipisteessä. Yhdistyneessä kuningaskunnassa tarjotaan kattavaa opastusta työntekijöiden palkkaamisessa lisäämään yrittäjien tämän alan tietämystä. A. 2. Verotukseen liittyvät toimenpiteet Työllistämisen kannustamiseen tähtäävät verohelpotukset ovat jäsenvaltioiden pääasiallinen verotukseen liittyvä toimenpide. Suomessa pienten yhtiöiden ja pienten ja keskisuurten perheyritysten tulot jaotellaan kulutukseen ja investointeihin käytettäviin tuloihin, jolloin jälkimmäisiä verotetaan henkilöverotuksen sijasta yhtiöverotuksen verokannan mukaan. Italiassa lisätyövoimaa palkkaavat yritykset voivat saada verohelpotuksia, ja uudelleen investoitu tuotto on siellä verovapaata. Irlannissa on otettu käyttöön alhaisempi arvonlisäverokanta työvoimavaltaisia palvelualoja varten. Saksassa on korotettu alv-kynnyksiä. Espanjassa käytössä olevia kansallisia ja alueellisia tukitoimia ovat muiden muassa verotasojen alentaminen ja työpaikkojen luomisen perusteella myönnettävät vapaat poistot. 3? B. PK-YRITYSTEN PERUSTAMISEN JA KEHITTÄMISEN HELPOTTAMINEN VÄHENTÄMÄLLÄ HALLINNOLLISIA, VEROTUKSELLISIA, SOSIAALISIA JA MUITA ESTEITÄ B. l. Hallinnollisten ja lainsäädännöllisten esteitten vähentäminen ja avoimemmat menettelytavat, ilmoitusvelvollisuuksien Yksinkertaisemmat lieventäminen, palvelujen keskittäminen samaan palvelupisteeseen, liiketoiminnan vaikutuksen arvioinnit sekä sääntelyn purkaminen ovat pääasialliset alueet, joilla jäsenvaltiot ovat viime vuosina pyrkineet yksinkertaistamaan hallintomenettelyjä helpottaakseen pk-yritysten perustamista ja kehittämistä. Ranskassa, Alankomaissa ja Suomessa on hallintomenettelyihin liittyen merkittävästi vähennetty yrityksen perustamiseen liittyvien asiakirjojen ja säännösten määrää. Suomessa yrityksiä koskevien tietojen keräämisestä ja yhteensovittamisesta vastaa keskitetysti kansallinen Tilastokeskus, kun taas Ranskassa tästä vastaavat Centres de Formalités des Entreprises (CFE) -nimiset keskukset. Italiassa on yhdellä vakiomääräisellä verolla korvattu kuusi aikaisempaa veroa, ja viranomaiselta haettu vahvistus myönnetään automaattisesti, jos kyseinen viranomainen ei käsittele hakemusta tietyn ajan kuluessa. Suomessa on yksinkertaistettu yritysten hyväksyntämenettelyä, otettu käyttöön yksi kaikkia veroja koskeva ennakonmaksumenettely ja valtuutettu paikalliset verovirastot antamaan sitovia ennakkopäätöksiä. Irlannissa on otettu käyttöön yksi ilmoituslomake kaikkea verotusta varten. Itävallassa on otettu käyttöön kaikkea verotusta koskeva yhtenäinen ilmoitusten jättöpäivä. Ranskassa on määrä toteuttaa kolme uudistusta vuonna 1996: yhtenäiset sosiaali- ja työllistämisjulistukset sekä yhtenäinen oppisopimusmalli. liittyviä menettelyjä. Yhdistyneessä Saksassa on yksinkertaistettu kuningaskunnassa käyttöön otetut esitäytetty vuosittainen veroilmoitus ja liikevaihdoltaan pienten yritysten kolmen rivin tilinpäätös ovat vähentäneet pk-yritysten paperisotaa ja tehneet vuosittaisten tilinpäätösten toimittamisen ajoissa helpommaksi. Espanjassa joustavammat hallintomenettelyt ovat lisänneet avoimuutta ja nopeuttaneet vastausten saamista, minkä lisäksi suunnitteilla on ottaa käyttöön standardoidut ja yksinkertaistetut lom akkeet. Portugalissa yrittäjien yhteenliittymät ovat luoneet kansallisen yhtiörekisterin kanssa noudatettavia käytäntöjä yrityksen perustamisenTielpottamiseksi hallinnollisten seikkojen osalta. lisensointiin htP Oikeudellisten menettelytapojen muutokset ovat laajentaneet mahdollisuuksia perustaa pk-yrityksiä ja joustavoittaneet niiden toimintaa ohjaavia sääntöjä. Saksa on laajentanut niiden toimialojen määrää, jotka voivat saada Handelskammerin todistuksen. Kreikassa on nyt mahdollista perustaa yhden ainoan henkilön osakeyhtiö. Espanjassa uusi henkilöosakeyhtiöitä koskeva laki yksinkertaistaa ja joustavoittaa yrityksiä koskevaa lainsäädäntöä ja ottaa erityisesti huomioon pk-yritykset. Ranskassa yhtiön oikeudellisen luonut yhtäläiset pelisäännöt eri muotoisten määritelmän liiketoiminnallisten yksikköjen sosiaaliselle ja verotuskohtelulle. Portugalissa on laajennettu notaarien toimialuetta yritysten perustamisen oikeudellisissa seikoissa ja näin yksinkertaistettu menettelyä. laajentaminen on Sovelletuista lievennyksistä mainittakoon, että Itävallassa on lisätty joustavuutta siten, että liikevaihdoltaan pienehköiltä yrityksiltä ei edellytetä kaksinkertaista kirjanpitoa, vaan ne voivat käyttää kustannuslaskentaan perustuvaa kirjanpitoa. Myös Yhdistyneessä kuningaskunnassa on yksinkertaistettu yrityslainsäädännön (Companies Act) tietojen julkistamisvaatimuksia. Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Irlannissa ollaan korottamassa alv-ilmoitusten vähimmäistasoja ilmoitustentekotaakkojen pienentämiseksi Yhden asioimispisteen mallia yritysten perustamisen edistämiseksi ovat toteuttamassa Saksan kauppakamarit ja Ruotsin alueelliset tukiyksiköt (ALMI). Belgia ja Espanja ovat aikeissa perustaa yhteyspisteitä, joissa pk-yritykset voisivat hoitaa kaikki julkisiin viranomaisiin liittyvät asiansa. Sääntelyn purkamiseen Yhdistyneessä kuningaskunnassa tähtäävän aloitteen on tarkoitus kohentaa olemassa olevaa lainsäädäntöä, yksinkertaistaa uutta lainsäädäntöä ja lisätä erilaisten asioiden huomioonottoa toimeenpanon yhteydessä. Tämän aloitteen mukaan kaikkien lakiesitysten yhteydessä on kuultava elinkeinoelämän edustajia ja sovellettava kaikissa vaiheissa luonnoksesta toimeenpanoon periaatetta, jonka mukaan on "ajateltava asiaa ensin pienten kannalta". Tulevaisuudessa aloitteen mukaan lisätään alihankintojen käyttöä. Muissa maissa samankaltaisten liiketoiminnan vaikutusarvioiden ja sääntelyn purkaamiseen tähtäävien aloitteiden toteuttamisasteet vaihtelevat. Saksassa painotetaan uusien kuluttajansuojamääräysten pk-yrityksiin kohdistuvan vaikutuksen tutkimista. Ruotsissa korjataan systemaattisesti koko yrityksiin liittyvää säännöstöä. Kreikassa on luotu jokaiseen ministeriöön erikoisyksikkö tutkimaan yksinkertaistamismahdollisuuksia. Irlannissa on asetettu parlamentaarinen komitea tutkimaan uuden ja olemassa olevan lainsäädännön vaikutuksia pk-yrityksiin. Liiketoiminnan vaikutusarvioita ollaan toteuttamassa Alankomaissa ja niitä harkitaan Espanjassa. hi B. 2. Pk-yritysten verotusympäristön parantaminen Verouudistukset, erilaiset veronalennukset ja yhtiöverokantojen alentaminen ovat jäsenvaltioiden pääasiallisia toimenpiteitä. Saksan verouudistus on keskittynyt fuusioihin ja uudelleenjärjestelyihin, ja siellä on mahdollista muuttaa yhtiömuotoa verotuksen muuttumatta osakeyhtiöstä henkilöyhtiöksi, mikä on pk-yritysten kannalta erityisen tärkeä kehitysaskel. Ruotsissa osakeyhtiöitä, henkilöyhtiöitä ja yksityisyrittäjiä kohdellaan verotuksessa samoin. Italiassa on vapautettu liikevoitto uudelleen investoidulta osaltaan tapauksen mukaan joko yhtiö- tai tuloverosta. liikevaihdoltaan Ranskassa investointi kolmea vuotta nuorempaan yritykseen tai 140 miljoonaa Ranskan frangia pienempään pörssissä noteeraamattomaan pk-yritykseen luetaan verotuksessa hyväksi 25 %:n osalta sen arvosta. Belgiassa aiotaan uudistaa verohallintoa yritysten omien varojen lisäämiseksi. Irlannissa suunnitellaan olemassa olevan tulo-, yhtiö- ja pääomaverotusta koskevan lainsäädännön virtaviivaistamista. Sovelletuista veronalennuksista mainittakoon Alankomaissa, Portugalissa, Espanjassa ja Ranskan kehitysalueilla yrityksille ensimmäisinä perustamisen jälkeisinä vuosina myönnettävä veronalennus. Alankomaissa lisätään myös uusille yrityksille myönnettävän verovähennyksen määrää, ja Espanjassa verovähennyksen voi tehdä myös TTK- investoinneista. Itävallassa on lisätty pienten yritysten verovapauden määrää. Suomessa pk-yritysten omaisuusveroa on alennettuja Irlannissa on korotettu eriimmäistasoja, joiden perusteella yhtiö voi antaa veroilmoituksen neljännesvuosittain kuukausittaisen ilmoituksen asemesta. Saksan uusissa osavaltioissa on liiketoiminnan pääomasta maksettava kunnallisvero (Gewerbekapitalsteuer) lakkautettu ja liikevoitosta maksettavaa kunnallisveroa (Gewerbeertragsteuer) on alennettu pk-yritysten tukemiseksi, ja lisäksi on laajennettu vero helpotuksia. Yhtiöverokantojaon supistettu Saksassa, Espanjassa, Ranskassa, Alankomaissa ja Irlannissa. Saksassa on myös laskettu yritystuloista suoritettavan henkilöverotuksen ylintä verokantaa, korotettu yritysverotuksen soveltamisrajaa ja supistettu sovellettavaa veropohjaa sekä lisäksi korotettu omaisuusverotuksen soveltamisrajaa. Yhdistyneessä kuningaskunnassa yritykset voivat saada verohelpotuksia koulutusmenojen perusteella ja työntekijät itse maksamansa ammatillisen koulutuksen perusteella. Suomessa ollaan laskemassa yhtiötulovero-, investointitulovero- ja ennakonpidätyskantaa. pk-yrityksille myönnettäviä myyntitulojen tuotannollisille B. 3. Sosiaalilainsäädännöstä aiheutuvien esteitten vähentäminen Tähän otsikkoon liittyy kaksi päätoiminta-alaa. Ensiksikin, Belgiassa, Alankomaissa, Tanskassa, Suomessa ja Espanjassa uuden yrityksen perustavat työttömät säilyttävät oikeutensa sosiaalietuuksiin. Toiseksi, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Irlannissa on käytössä pieniä yrityksiä koskevat yksinkertaistetut menettelyt ja turvallisuussäännöstcn toteuttamisesta. terveys- hl C. JOHTAMISEN LAADUN PARANTAMINEN PK-YRITYKSISSÄ C l. Koulutusohjelmien saatavuuden helpottaminen pk-yritysten kannalta Koulutuksen sekä erity isten ja yleisten koulutusohjelmien rahoituksen järjestäminen, koulutuspalvelujen laajempi tunnustaminen ovat jäsenvaltioiden tämän alan politiikan tärkeimmät painotukset. ammattipätevyyksien yhteensovittaminen ja Saksa rahoittaa koulutusta myöntämällä tuettuja ja taattuja lainoja käsityö-, teollisuus- ja jakelualalle. Yhdistyneessä kuningaskunnassa työvoiman koulutusta pidetään tärkeänä yritysten investointimuotona ja pienille yrityksille myönnetään tämän tukemiseksi lainoja. Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Irlannissa annetaan erityistä tukea koulutusohjelmille, joihin osallistuu vähintään kymmenen pk-yritystä. Espanjassa pk-yritysten ryhmät voivat saada koulutusohjelmia varten tukea julkisista varoista. Luxemburgissa myönnetään varoja kauppakamarien koulutuskeskuksille. Erityisiin koulutusohjelmiin liittyen Itävallassa painotetaan laatuprosessin hallintaa, Ranskassa avainaloja ovat kunnossapito, ympäristö ja laatu, kun taas Espanjassa huomio kiinnitetään teollisenmuotoilun tekniikkojen ymmärtämisen kohentamiseen. Yhdistyneessä kuningaskunnassa painopiste on laadullisesti maailmanluokkaa olevassa tehdastuotannossa ja pk-yritysten avaintyöntekijöiden taitojen ajantasaistamisessa. Yleisiä koulutusohjelmia järjestetään Suomessa täydennyskoulutuskeskuksissa ja Belgiassa yrityksessä hankittavan kokemuksen ja erikoistuneissa koulutuskeskuksissa käytävien kurssien yhdistelmänä. Tanskassa koulutus yhteensovitetaan teknisten oppilaitosten ja pk-yritysten liiton avulla. Ranskassa koulutusohjelmien uudessa suuntauksessa keskitytään johtajistoon. Koulutuspalvelujen yhteensovittamisesta ovat Yhdistyneessä kuningaskunnassa erityis vastuussa koulums- ja yrityskeskukset (Training and Enterprise Centres). Ruotsissa yhteensovittajana toimivat alueelliset tukiyksiköt (ALMI), joilla on yhteisomistuksessa kuntien kanssa toimipisteitä kaikilla alueilla. Johtamisen laadun kohentaminen on merkittävä osa näiden laitosten työtä. Portugalin yritysten luomiseen tähtäävään ohjelmaan sisältyy olennaisena osana nuorten yrittäjien kykyjen ja taitojen kehittämiseen myönnettävä tuki. Irlannissayhtenäinen lähestymistapa saavutetaan PLATO-verkon kautta. seurauksena pk-yritysten Äskeisellä saksalaisella aloitteella on laajennettu ammattipätevyyksien tunnustamista, minkä työntekijöillä on nyt enemmän pätevöitymis- mahdollisuuksia, kun monilla ammattialoilla ei enää vaadita yliopistollista koulutusta. Tämän aloitteen myötä myös ulkopuolisen erityisosaamisen tarjonta saattaisi kasvaa, jolloin sen pk-yrityksille aiheuttamat kustannukset laskisivat. b C. 2. Pk-yrityksille tarjottavan tiedon parantaminen Hyviksi havaittujen käytäntöjen ymmärtäminen, tiedon parempi saatavuus ja kattavammat tietopalvelut ovat jäsenvaltioiden tämän alan politiikan pääpainotukset. Yhdistyneessä kuningaskunnassa painotettavien hyväksi havaittujen käytäntöjen edistämistoimien etunenässä ovat yritystenväliset yhteydet, joiden yhteydessä korostetaan itsensä auttamista ja muilta oppimista. Irlannissa on luotu oppaita hyväksi havaittujen käytäntöjen edistämiseksi johtamisen avainaloilla. Belgiassa, Ruotsissa ja Irlannissa on perusteilla puhelinpalveluja tiedon saatavuuden parantamiseksi. Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Espanjassa ja Portugalissa kehitetään tähän tarkoitukseen tietokoneella hyödynnettäviä tietokantoja. Kattavampia tietopalveluja tarjotaan Alankomaissa erityisten yritystalojen, Tanskassa teknologisten tietokeskusten ja Suomessa alueellisten valtiollisten yksiköiden kautta. Itävaltalaiseen johtamisessa esiintyvien uuden teknologian ymmärtämiseen liittyvien ongelmien ratkaisemiseen tähtäävään ohjelmaan sisältyy pk-yritysten johtajien vierailuja eturivin yhtiöissä. C. 3. Pk-yritysten neuvonnan kehittäminen Neuvontapalvelujen tarjoaminen ja palvelujen tuottajien taloudellinen tukeminen ovat jäsenvaltioiden tämän alan politiikan pääpainotukset. Yleistä neuvontaa antavat palvelut keskittyvät tavallisesti kattavan neuvonnan tarjoamiseen. Yhdistyneen kuningaskunnan Supemet-järjestelmä tutustuttaa pienet yritykset kansallisiin ja kansainvälisiin huippuyksiköiden verkkoihin. Suomessa tarjottavat yleisohjelmat pyrkivät auttamaan yrittäjiä arvioimaan toiminta-ajatustensa toteutettavuutta ja omaa sovelmvuuttaan yrittäjätoimintaan. Nämä ohjelmat tarjoavat myös ulkopuolista konsulttitukea auttamaan olemassa olevia pk-yrityksiä nykytilansa arvioimisessa ja kehittämisohjelmien laatimisessa. Irlannissa eläkkeelle siirtyneet yritysjohtajat toimivat pk-yritysten tukihenkilöinä, ja PLATO-ohjelman avulla pk-yritysten omistaja-johtajien saataville tuodaan suurten yritysten tietämystä; Alankomaissa avainaloite on verkkojen ja konsulttipalvelujen yhteensovittaminen. Maassa on myös käynnistetty joukko koehankkeita neuvojen ja tuen tarjoamiseksi yritystä perustaville työttömille. Erityistä neuvontaa antavat palvelut keskittyvät Ranskassa petoksiin liittyviin kysymyksiin ja strategiseen johtamiseen, Tanskassa tietämys- ja laatujärjestelmiin sekä ympäristöjohtamiseen ja Suomessa teknologiaan ja vientiin. Taloudellista tukea neuvonantajien palkkaamiseen tarjotaan Saksassa, Espanjassa, Tanskassa, Kreikassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Irlannissa. 10 IA D. PK-YRITYSTEN T&K-T0IM1EN TUKEMINEN D. l. Pk-vritvstcn tutkimusohjelmiin osallistumisen helpottaminen Jäsenmaiden kansallinen politiikka keskittyy edistämään pk-yritysten ja tutkimuskeskusten yhteistyötä pk-yritysten innovaatiotoiminnan helpottamiseksi sekä tutkimuksen ja kehitystyön suoraan ja epäsuoraan taloudelliseen tukemiseen. Saksassa liittovaltion tutkimusyhteistyöohjelma edistää yritysten ja tutkimuslaitosten yhteyksiä, mukaan lukien tutkimusyhteistyö ja tutkimushenkilöstön vaihto. Itävallassa on myös käynnistetty teollisuuden ja tutkimusyksiköiden välistä yhteistyötä koskeva ohjelma. Yhdistyneen kuningaskunnan LINK-ohjelma tukee korkeakoulutusta antavien laitosten ja pk-yritysten T&K-yhteistyötä. Ranskassa pk-yritys, jolla- on erityisiä tutkimuksellisia tarpeita, pääsee teknologianlevitysverkon kautta yhteyteen sen tutkimuskeskuksen kanssa, joka voi parhaiten vastata tarpeisiin. Suomessa yhteensovitetaan TEKESin kansallisella verkolla yhteyksiä pk-yritysten, yliopistojen ja tutkimuskeskusten sekä maailmanlaajuisen teknologiakeskusten verkon välillä. Verkko keskittyy ohjelmien ja hankkeitten markkinoimiseen valikoiduille pk-yritysten ryhmille. Kreikan kansallinen politiikka kannustaa pk-yritysten yhteistyötä erikoistuneiden T&K-elinten kanssa. Irlannissa on perustettu korkeakoulujen yhteyteen tuomiseksi lähemmäksi tutkimusohjelmia. teknologiakeskuksia pk-yritysten Pk-yritysten innovaatiotoimintaa edistetään Saksassa markkinalähtöistä, tulosten kaupallistamiseen tähtäävää innovaatiotoimintaa kannustavalla ohjelmalla. Yhdistyneessä kuningaskunnassa edistetään SMART-ohjelmalla pienten yritysten teknologisia toteutettavuustutkimuksia ja SPUR-ohjelmalla tuetaan pk-yrityksiä näiden kehittäessä uusia tuotteita ja tuotantomenetelmiä. Irlannissa erityinen keksintöpalvelu avustaa yrittäjiä patenttiasioissa. Ruotsissa kansallinen teollisen ja teknisen kehittämisen virasto tukee pk- yritysten T&K-toimia. Myös Kreikka tukee pk-yrityksiä näiden sovellettua teknologiaa ja innovatiivisia tuotteita koskevissa mtkimuksissa. Itävalta myöntää rahoitusta T&K-kumppanien etsimiseen. Ranskassa teknologiapalvelu- jonkin ja pk-yrityksen yhteisen laitoksen, laitos osallistuu kehityshankkeen yhteydessä rahoittamiseen. Alankomaissa tehtävän kehitystyön taloudellinen tuki on epäsuorempaa: Techno-starters-ohjelmassa teknologian välittäjät valitsevat huipputeknologiaan liittyviä pioneerihankkeita ja tarjoavat niitä rahoittajien tuettavaksi. tutkimuskeskuksen 4r D. 2. T&K-toiminnan tuloksien levittämistä pk-yritysten suuntaan rohkaisevat toimenpiteet neuvonantajat, väliset Teknologiset hcnkilöstövaihdot ja teknologiansiirtoaloitteet ovat pääasiallisesti käytetyt keinot, joilla rohkaistaan T&K-toiminnan tulosten levittämistä pk-yritysten suuntaan. tutkimusyksiköiden pk-yritysten ja innovaatio- ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa teknologiset neuvonantajat sekä tulosten suunnitteluneuvonantajat tarjoavat pk-yrityksille neuvoja T&K-toiminnan omaksumisessa. Tanskassa teknologiapalvelulaitoksen toiminta-alaa on laajennettu luomalla laitoksesta avainyhteys koti- ja ulkomaisten tutkimuskeskusten sekä pk-yritysten välille. Ranskan ATpUT-aloite keskittyy edistyksellisiinmateriaaleihin ja informatiikkaan. Ruotsin ALMI-verkon kautta on käytettävissä neuvonantajia, jotka tukevat pk-yritysten T&K-toimintaa parantamalla teknologian ja innovaatioiden saatavuustasoa. ALMI-verkko on vastikään tehnyt aloitteen teknologian levittämisen parissa työskentelevien eri elinten yhteistyön ja yhteensovittamisen parantamiseksi. Ruotsissa on lisäksi perustettu innovaatiokeskus, joka rahoittaa innovaation ensi vaiheita ja muita asiaan liittyviä toimenpiteitä, kuten innovaationeuvonantajien verkkoa. Portugalissa tuetaan lisäksi innovatiivisen teknologian käytön esittelytoimia tietyillä aloilla. Tutkimusyksiköiden ja pk-yritysten välistä henkilöstövaihtoa edistetään Tanskassa liittyen taloudellista tukea pk-yrityksille, jotka antamalla Jäänmurtaja-ohjelmaan palkkaavat akateemisen tutkijan saadakseen yritykseen uutta tietämystä kehitys hankkeeseen osallistumisen kautta. Yhdistyneessä kuningaskunnassa Teaching Companies Scheme mahdollistaa hyvin arvosanoin korkeakoulusta valmistuneiden ihmisten osa- aikaisen työskentelyn pk-yrityksissä kahden vuoden ajan, jolloin he saavat ohjausta sekä teolliselta että akateemiselta alalta. teknologiansiirtoaloitteet toteutetaan ministeriöidenvälisen Espanjan ja teknologiakomission kautta, jolla on käynnissä ohjelma tutkimustulosten välittämiseksi teollisuudelle. Suomessa TEKES edistää pk-yritysten osallistumista teknologiansiirto- toimiin kansallisten, alueellisten ja kansainvälisten ohjelmien avulla. Belgiassa on ohjelma patenttien saatavuuden parantamiseksi pk-yritysten kannalta sekä prototyyppien ja uusien tuotteitten saattamiseksi markkinoille. tiede- 12 1,6 E. PK-YRITYSTEN RAHOITUSMAHDOLLISUUKSIEN PARANTAMINEN E. l. Yrityksen perustamisen rahoittaminen Uusien yritysten perustamista kannustetaan valtion tuella, joka perustuu joko verotukseen tai avustuksiin. Joissakin maissa on lisäksi toteutettu toimenpiteitä, joilla rohkaistaan työttömiä perustamaan yrityksiä. Verotukseen perustuvaa valtion tukea on Irlannissa käytössä oleva yrittäjän edellisestä työstä saamaa palkkaa koskeva veronpalautus, joka on määrä käyttää yritysinvestointeihin. Yrityksen perustamiseen myönnetään avustusta Saksassa, Espanjassa, Portugalissa, Kreikassa ja Irlannissa. Erityisiä lainajärjestelmiä on Irlannissa, Ruotsissa, Espanjassa ja Kreikassa. Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Ranskassa myönnetään lainatakuita. Yhdistyneessä kunigaskunnassa on lisäksi Growth Start -ohjelma, joka keskittyy nopeasti kasvavien uusien yritysten tukemiseen. Ruotsissa ja Irlannissa annetaan uusille yrityksille alkupääomaa. Alankomaissa harkitaan järjestelmää, joilla parannettaisiin mahdollisuuksia saada uusille yrittäjille erityinen "yritystoiminnan suojelusenkeli" (business angel). Saksassa voidaan työttömälle maksaa päivittäistä työttömyysetuutta jatketusti kuuden tämän pyrkiessä vakiiimuttamaan yrityksensä. Myös ranskalainen kuukauden ajan ACCRE-aloite keskittyy työttömien tukemiseen. Ruotsissa työtön, jolla on liiketoiminta suunnitelma, voi saada työttömyysetuutta 50-prosenttisena tietyn ajan. Luxemburgissa myönnetään erityisavustusta vaikeasti työllistettävien ihmisten perustamille yrityksille. E. 2. Yrityksen kehittämisen rahoittaminen Lainarahoituksen ja pk-yrityksiin tehtävän yksityisen investoinnin helpottaminen ovat etusijalla jäsenvaltioiden tämän alan politiikassa. Saksassa valtion sijoitusrahastojen Ranskassa kasvuvaiheen aikana. riskirahoitustakuulaitos SOFARIS toiminnan painotus on siirretty pk-yrityksiin. lainoja niiden takaa pk-yritysten Ruotsissa pk-yritysten kehityshankkeisiin on saatavissa tuettuja lainoja, Belgiassa taas alueelliset investointiyhtiöt takaavat pk-yritysten lainoja. investoimista Yhdistyneessä kuningaskunnassa helpotetaan yksityistä pk-yrityksiin perustamalla vaihtoehtoiset investointimarkkinat niitä noteeraamattomia yhtiöitä varten, joilla on todennäköisiä kasvumahdollisuuksia, myöntämällä ylimääräisiä verohelpotuksia riskipääomarahastoille sekä noteeraamattomien yhtiöiden peruspääoman hankkimista helpottavan yritysinvestointijärjestelmän avulla. Business Angel -järjestelmä on otettu käyttöön, ja sen mukaan noteeraamattomien yhtiöiden osakkeisiin tehdyistä investoinneista saaduista voitoista kannettavien verojen maksuunpanoa voidaan lykätä, jos ne sijoitetaan uudelleen vastaaviin osakkeisiin. Italiassa on vastikään hyväksytty uusi laki, jonka perusteella uudelleen investoitua liikevoittoa ei voida verottaa. Tämä verovapaus ulottuu yhtiöverojärjestelmän sovellus- 13 ^ alueen ulkopuolelle, ja se koskee myös muita yrityksiä (esimerkiksi henkilöyhtiöitä), joihin sovelletaan tuloverotusta. Ranskassa on otettu käyttöön järjestelmä, jonka mukaan kaikki alle kolme vuotta vanhoihin yrityksiin tai liikevaihdoltaan alle 140 miljoonaa Ranskan frangia oleviin noteeraamattomiin pk-yrityksiin tehdyt investoinnit voidaan lukea verotuksessa hyväksi 25 prosentin osalta niiden arvosta. Irlannissa on toteutettu toimenpide, jonka perusteella uudet yrittäjät ja muut uusiin yrityksiin investoineet henkilöt voivat saada takaisin edellisestä työpaikastaan kolmen edellisen vuoden ajalta saamastaan palkasta maksetut verot (tiettyyn rajaan saakka). Belgian ja Saksan hallitukset ovat nekin osoittaneet kiinnostusta toimenpiteisiin, joilla osakkeiden erottelevasta verotuskohtelusta voitaisiin päästä. Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Italiassa keskustellaan myös sellaisista järjestelmistä, joiden avulla on tarkoitus saavuttaa yritysten velkojen ja osakerahoituksen neutraali kohtelu verotuksessa. Ratkaiseva piirre esityksissä on se, että yrityksille annettaisiin "osaketukea" (Allowance for Corporate Equity, ACE), jolla tarkoitetaan yhtiöverotuksesta myönnettävää osakkeenomistajien yritykseen sijoittamien varojen arvoon perustuvaa helpotusta. Hyväksytyt kehitysyhtiöt saavat Ranskassa 50 prosentin valtiontakauksen kasvaviin yhtiöihin tekemilleen investoinneille, ja Ruotsissa puolestaan on tarjolla verotuksen keskeytyksiä perusteella. Luxemburgissa myönnetään verohelpotuksia yritykseen uudelleen investoiduista voitoista. Tanskassa annetaan valtion tukea pk-yrityksiin erikoistuneille riskipääoman sijoittajille. noteeraamattomiin investointien yhtiöihin tehtyjen E. 3. Yrityksen siirron rahoittaminen Perinnön verottaminen suotuisalla tavalla ja tuetut liikeyrityksen siirron tai luovuttamisen helpottamiseen käytetyt toimenpiteet. lainat ovat tärkeimmät Yksityisyritysten ja pk-yritysten osakkeitten siirrot ja testamenttilahjoitukset oikeuttavat Yhdistyneessä kuningaskunnassa täyteen vapautukseen perintöverosta. Belgiassa ja Espanjassa myönnetään yritysten siirron helpottamiseksi tuettuja lainoja. Ranskassa SOFARIS-takuulaitos takaa lainoja yritysten siirron helpottamiseksi. Vuodeksi 1996 esitetyssä laissa myönnetään 50 prosentin alennus yrityksen siirtoa koskevasta lahjaverosta siinä tapauksessa, että lainansaajat jatkavat yritystä seuraavien viiden vuoden ajan. Irlannissa voimaan tullut uusi laki sallii yhtiöiden käyttää jakamatonta voittoaan omien osakkeittensa ostoon "liiketoiminnan edistämiseksi", ja kaikki siirretty liikeomaisuus on nyt vapautettu perintö- ja lahjaverosta 50 prosentin osalta. Tanskassa yrityssiirrosta kannettavaa perintöveroa alennetaan merkittävästi ja perintöveroon myönnetään lykkäyksiä ja alennuksia. Suomessa maatalousyrittäjille on tarjolla erityisiä sukupolvenvaihdoksen Saksassa yhteydessä yrityssiirtoja helpotetaan pidentämällä perintö- ja lahjaveron korotonta maksuaikaa seitsemästä vuodesta kymmeneen vuoteen. Lisähyödyn yritykset saavat käyttöpääoman yksikköarvoon ennen perintöveron kantoa tehtävästä 25 prosentin alennuksesta. Tämä tapahtuviin omaisuussiirtoihin rahoitusjärjestelyjä. liittyviä 14 hf koskee myös rahoitusyhtiöiden osakkeita. Hollannissa perintöveron korotonta maksuaikaa pidennetään viidestä vuodesta kymmeneen vuoteen. F. PK-YRITYSTEN AVUSTAMINEN SOPEUTUMAAN PAREMMIN SISÄMARKKINOIHIN JA KANSAINVÄLISTYMÄÄN On syytä huomauttaa, että joukko jäsenvaltioita mainitsi aloitteita, jotka on suunnattu sekä sisämarkkinoihin sopeuttamiseen että kansainvälistymiseen. Siinä tapauksessa, että tällaiset aloitteet ovat yleisluonteisia, niitä kuvataan kansainvälistymisotsakkeen alla. F. l. Pk-yritysten sopeutuminen sisämarkkinoihin Sisämarkkinoille pääsyä edistävät ohjelmat, neuvontapalvelut ja tutkimukset ovat pääasialliset jäsenvaltioiden sisämarkkinoihin liittyvät toimenpiteet Yhdistyneen kuningaskunnan Opportunity Europe -ohjelmat on suunniteltu rohkaisemaan pk-yrityksiä laajentamaan markkinapohjaansa Euroopassa. Ranskan Partenaires pour l'Europe -aloite keskittyy tässä yhteydessä standardeihin ja laatuun. Kreikassa tuetaan sisämarkkinayhteistyöhankkeita, ja Portugali osallistuu eurooppalaisten tarjoustoimien rahoitukseen. Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimiva yhtenäismarkkinoiden sopeutusyksikkö (Single Market Compliance Unit) tarjoaa neuvontapalveluja sisämarkkinakaupassa esteitä kohdanneille yrityksille. Yhdistyneessä kuningaskunnassa tehdään lisäksi yksityiskohtaisia aloittaisia tutkimuksia sisämarkkinakaupan mahdollisuuksista. F. 2. Pk-yritysten vienti kolmansiin maihin Taloudellinen tuki, neuvontapalvelut, parannettu vienninedistämispalvelujen yhteensovittaminen ja toimittaminen sekä vientiriskien vähentämistoimenpiteet ovat jäsenvaltioiden viimeaikaisen politiikan pääpiirteitä. Espanja jakaa taloudellista tukea investoimalla ulkomaille laajentuviin yrityksiin. pk-yritysten Suomessa myönnetään tehtävää kansainvälistymiseen. Tanska yhteistyötä. itäeurooppalaisten yritysten kanssa erityistukea tukee teknologiaan perustuvien Yhdistyneessä kuningaskunnassa neuvontapalvelut auttavat pk-yrityksiä tunnistamaan vientitarpeet ja -mahdollisuudet sekä tarjoavat tukea auttaakseen vientistrategioiden menestyksekkään täytäntöönpanon varmistamisessa. Saksassa annetaan neuvoja yritys- yhteistyöohjelmien kehittämisessä esimerkiksi aasialaisten tai latinalaisamerikkalaisten yritysten kanssa. Kreikassa on helpotettu vientiyhteenliittymien muodostamista. 15 tf Alankomaissa painotetaan valtion, kauppakamareiden, pankkienja pk-yrityksiä edustavien järjestöjen tarjoamien palvelujen laajempaa yhteensovittamista kansainvälistymistä koskevan tiedon levittämisen parantamiseksi. Belgiassa parannetaan vienninedistämiseen liittyvien liittovaltion yksiköiden toiminnan yhteensovittamista. Tähän liittyy ulkomaan kauppaministeriön laajempi yhteistyö muiden asiaankuuluvien elinten kanssa sekä ulko maisten luottovakuutusmahdollisuuksien käytön parantaminen. Saksan lähetystöillä on nyt erityisenä vastuunaan auttaa pk-yrityksiä näiden pääsyssä ulkomaisille markkinoille. Vientiin liittyvien riskien vähentämiseksi Tanskassa on saatavilla 50 prosentin tuki Itä- Eurooppaan sijoittuvan liiketoiminnan perustamiskuluihin. Suomessa on otettu käyttöön viennin monipuolistamista edistäviä tukimuotoja. Yhdistyneessä kuningaskunnassa värvätään vientialalla kokeneita henkilöitä pk-yritysten viennirikehittämisneuvonantajiksi. Irlannissa luodaan muodollisia yhteyksiä tärkeisiin eurooppalaisiin markkina-alueisiin. 16 G. MUUT TOIMENPITEET G. I. Tietoyhteiskunnan saavutettavuuden edistäminen pk-vritvsten kannalta sekä muun perusrakenteen käyttöä Tietotekniikan kannustavat ohjelmat ovat tärkeimmät tietoyhteiskunnan saavutettavuutta pk- yritysten kannalta edistävät keinot. ja Internet-yhteyksien Suomessa on käynnistetty pk-yrityksiä ja tietoliikennettä koskeva ohjelma rohkaisemaan pk-yrityksiä liittymään tietotekniikkaa käyttämällä käynnissä oleviin tietokonealan laitteistoja, ohjelmistoja ja palveluja koskevien yhteistyöhankkeitten verkkoon. Yhdistyneessä kuningaskunnassa järjestetään yhdessä tietotekniikan tuottajien kanssa tiedon ja tietotekniikan käyttöä ja etuja käsitteleviä kursseja. Kreikassa tuetaan pk- yrityksiä tiedon ja verkkojen soveltamisessa. Yhdistyneessä kuningasskunnassa toimiva Advanced IT Service avustaa asiakkaitaan tietojen hankkimisessa Internetin kautta. Alankomaissa ja Itävallassa kauppakamareille tarjotaan mahdollisuus tiedottamiseen Internetin kautta. Irlannissa luodaan kehitysalueille kehityksen kärkeä edustava tietoliikenteen perusrakenne helpottamaan tietoteollisuusalan pk-yritysten perustamista syrjäseuduille. G. 2. Pk-yritysten pääsyä julkisen alan markkinoille helpottavat toimenpiteet Tietokantojen luominen ja perehdyttämiskampanjat ovat pääasialliset pk-yritysten pääsyä julkisen alan markkinoille helpottamiseen käytetyt keinot. ja Suomessa (alueellisesti) käytetään TED-tietokantaa. Ranskassa Itävallassa tarjouspyynnöt ovat saatavana Minitelin kautta. Yhdistyneessä kuningaskunnassa on alueellisten hankintatoimistojen kautta käytettävissä julkisia ja erikoistuneita tietokantoja, videokokousjärjestelyjä ja kansallisten tavarantoimittajien tietokantoja. Yhdistyneessä kuningaskunnassa edistetään lisäksi perehdyttämistä antamalla julkisen alan hankinnoista vastaaville virkamiehille pienten tavarantoimittajien käytön etuihin liittyviä neuvoja. Irlannissa painotetaan tiedottavia luetteloita, seminaareja ja "tapaa ostaja" -messuja. Irlannissa annetaan lisäksi erikoistunutta konsulttitukea parantamaan pk-yritysten mahdollisuuksia päästä osallisiksi julkisista hankintamarkkinoista sekä parantamaan julkisiin tarjouspyyntöihin tehtävien tarjousten valmistelua, ja suunnitteilla on perustaa kansallinen hankinta-ja alihankintatietokanta sekä pk-yritysten ja hankinnoista vastaavien lainsäädäntöä, jotta taataan virkamiesten neuvontapalvelu. Belgiassa on muutettu osuuskunnille parempi pääsy julkisen alan markkinoille. 17 f/ G. 3. Yrityskulttuurin kehittäminen Yrittäjyyden edistäminen on pääasiallinen yrityskulttuurin kehittämiseen käytetty keino. Kauppakamarit Saksassa, Itävallassa ja Luxemburgissa toteuttavat edistämisohjelmia. Suomessa tähdätään Yrittäjän vuosikymmen -hankkeella sellaisen asenneympäristön luomiseen, joka suosii yrittäjyyttä ja itsensä työllistämistä vapaaehtoisena työpaikkojen luomiskeinona. Irlannissa on käynnistetty yrityksen perustamisen valmistelua koskeva ohjelma oman yrityksen perustamista harkitsevia yritysten ylempiä johtajia varten sekä perustettu yrityslautakuntia tukemaan mikroyritysten perustamista. (Enterprise Boards) paikalliselle tasolle 18 EUROOPAN YRITYSTEN TYÖLLISTÄMS-, KASVU- JA raLPAILUKYKYMAHDOLLISUUKSIEN TÄYSIMÄÄRÄINEN HYÖDYNTÄMINEN EHDOTUS: NEUVOSTON PÄÄTÖS Kolmannesta monivuotisesta ohjelmasta pk-yritysten hyväksi Euroopan unionissa (1997-2000) (komission esittämä) 5"> 1 EHDOTUS: NEUVOSTON PÄÄTÖS Kolmannesta monivuotisesta ohjelmasta pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi Euroopan unionissa (1997-2000) (. /. /EY) (ETAn kannalta merkityksellinen) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 130 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen,1 ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon,2 ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon,3 ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon,4 sekä katsoo, että 1. neuvosto on 14 päivänä kesäkuuta 1993 tehnyt päätöksen N:o 93/379/ETY monivuotisesta toimintaohjelmasta yhteisön yrityspolitiikan, erityisesti pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevan politiikan painopistealueiden tehostamiseksi sekä politiikan jatkuvuuden ja lujittamisen varmistamiseksi,5 2. kasvusta, kilpailukyvystä ja työllisyydestä annetun valkoisen kirjan mukaisesti komissio on 3 päivänä kesäkuuta 1994 antanut tiedonannon yhtenäisen ohjelman toteuttamisesta pk-yritysten ja käsityöläisalojen hyväksi,6 3. komissio on 29 päivänä marraskuuta 1995 antanut kertomuksen Pk-yritykset: työllisyyden, kasvun ja kilpailukyvyn voimaperäinen lähde Euroopan unionissa, jossa komissio kehotti entistä kunnianhimoisempaan yrityspolitiikkaan Euroopan yritysten täysien työllistämis-, kasvu- ja kilpailukykymahdollisuuksien vapauttamiseksi,7 4. Eurooppa-neuvoston 16 päivänä joulukuuta 1995 pidetty Madridin kokous on kehottanut komissiota toteuttamaan pk-yrityksiä koskevan Madridin kertomuksen tavoitteet mahdollisimman ripeästi, EYVL N:o C. , s. EYVL N:o C. , s. EYVL N:o C. , s. , s. EYVLMoC EYVLN:o L 161, 2. 7. 1993, s. 68. KOM(94)207 lopullinen, 3. 6. 1994. CSE(95) 2087. ^ 4 5. uudella yhtenäisellä ohjelmalla pk-yritysten hyväksi8 pyritään esittämään yhteisön yleinen yrityspolitiikka, 6. tässä päätöksessä rajoitutaan antamaan oikeudellinen ja talousarvioperusta erityisille täydentäville toimenpiteille, jotka eivät kuulu yhteisön muuhun politiikkaan, 7. komissio on päätöksen N:o 93/379/ETY 5 artiklan mukaisesti antanut Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle ulkoisen arviointikertomuksen nykyisen monivuotisen ohjelman toteuttamisesta, 8. komissio on edeltävinä kolmena vuonna antanut neuvostolle joukon tiedonantoja ja toimenpiteistä tieto- toiminnasta9 ja kertomus käsityöläisaloista ja (esimerkiksi kertomus liittyvistä tulevasta tähän päätökseen yhteistyöverkostojen pienyrityksistä10), 9. tämä päätös on erityisesti suunnattu pk-yrityksille11, alaan, oikeudelliseen asemaan ja maantieteelliseen sijaintiin katsomatta, ja siinä määrätään erityistoimenpiteistä käsityöläisalojen ja kaupan ja jakelualan yritysten hyväksi, 10. tässä päätöksessä esitetyillä toimenpiteillä pyritään • edistämään pk-yritysten kehitykselle suotuisaa ympäristöä kaikkialla Euroopan unionissa, • parantamaan eurooppalaisten pk-yritysten kilpailukykyä sekä rohkaisemaan niiden eurooppalaistumista ja kansainvälistymistä, 11. toimenpiteitä ylikansallisen teknologisen kehityksen alalla johdetaan yhteisesti yhteisön T&TK-ohjelmassa asianmukaisia päätöksentekomenettelyjä noudattaen, 12. toinen ohjelma päättyy 31 päivänä joulukuuta 1996, mutta sen hyväksymisen perusteet ovat yhä voimassa ainakin lähitulevaisuudessa, 13. tämän vuoksi on tarpeen hyväksyä kolmas ohjelma nelivuotiseksi kaudeksi ja myöntää riittävät voimavarat sen tavoitteiden saavuttamiseksi, 14. nykyisen monivuotisen ohjelman toteuttamista koskeva ulkoinen arviointikertomus on otettu huomioon, ja 15. Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksessa ei ole määräyksiä muista tämän päätöksen tekemiseen liittyvistä valtuuksista kuin mitä 130 artiklassa määrätään, 8 9 10 11 KOM(94)207 lopullinen, 3. 6. 1994. KOM(95)435 lopullinen, 5. 12. 1995. KOM(95)502 lopullinen, 26. 10. 1995. Kuten pk-yritysten määrittelyä koskevassa komission suosituksessa on määritelty (asiak. C 96/261 ). s s ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla Hyväksytään neljäksi vuodeksi 1 päivästä tammikuuta 1997 yhteisön yrityspolitiikan ohjelma pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi. 2 artikla Edellä 1 artiklassa tarkoitetulla ohjelmalla, joka käsittää tämän päätöksen liitteessä I eritellyt toimenpiteet, pyritään seuraaviin tavoitteisiin: 1. Yritysten hallinnollisen ja oikeudellisen ympäristön yksinkertaistaminen ja parantaminen • Varmistaa pk-yritysten etujen huomioon ottaminen erilaisissa yhteisön toimissa ja politiikassa • Yksinkertaistaa ja parantaa yhteisön lainsäädäntöä • Lisätä avoimuutta ja hallinnollisen ja oikeudellisen ympäristön ylöinkertaistamisen ja parantamisen parhaiden käytäntöjen leviämistä • Parantaa pk-yritysten kansalliset rajat ylittävien toimintojen kehystä 2. Yritysten rahoitusympäristön parantaminen • Helpottaa velkarahoituksen saantia • Tehostaa pyrkimyksiä vähentää maksuviivästysongelmia • Helpottaa erityisten rahoitusvälineiden kehittämistä • Edistää nopeasti kasvavien pk-yritysten päaomarnarkkinoiden kehittämistä 3. Pk-yritysten auttaminen eurooppalaistamaan ja kansamvälistärnään strategioitaan, erityisesti parempien tietopalvelujen avulla • Kehittää tietopalveluita • Parantaa pk-yritysten yrityspolitiikan toimien edistämistä • Edistää yhteistyötä liikeyritysten hakuverkostojen avulla • Edistää suoria kontakteja yhteistyökumppanuusohjelmien avulla • Kehittää alihankintakumppanuuksia • Edistää pk-yritysten pääsyä uusille markkinoille ja kansainvälistymistä 4. Pk-yritysten kilpailukyvyn parantaminen sekä tutkimuksen, innovaation ja koulutuksen saannin edistäminen • Lisätä pk-yritysten innovaatiomahdollisuuksia • Edistää johtamistaidon koulutusta • Mukautua ympäristön vaatimuksiin 5. Yrittàjwden edistäminen ja erityisten kohderyhmien tukeminen • Yrityskulttuuri ja yrittäjyys • Käsityöläisalojen yritykset ja pienyritykset • Kaupan ja jakelualan yritykset • Naisyrittäjät ja nuoret yrittäjät, vähemmistöryhmiin kuuluvien omistamat yritykset & Yrityspolitiikan kehittäminen ja pk-yrityksiä koskevan tietämyksen lisääminen. 4 3 artikla 1. Edellä 1 ja 2 artiklassa määrättyjen tavoitteiden saavuttamiseksi komissio toteuttaa tarvittavia toimenpiteitä siinä määrin, kun jäsenvaltiot eivät voi niitä paremmin toteuttaa, ottaen huomioon kaikkien erityisten arviointikertomusten tulokset. 2. Jäljempänä 4 artiklassa määrättyä menettelyä noudatetaan sellaisten toimenpiteiden hyväksymisessä, jotka liittyvät: • tämän päätöksen toteuttamiseksi suunniteltujen hankkeiden hyväksymiseen, kokeelliseen täytäntöönpanoon tai laajentamiseen, • toimenpiteiden ja ehdotuspyyntöjen sisältöön, aikatauluun ja rahoitusapuun, • kunkin hankkeen tulosten säännölliseen arviointiin erityisohjelmissa säädettyjen aikataulujen mukaisesti. 3. Jäljempänä 4 artiklassa tarkoitettu komitea voi tutkia kaikkia muita ohjelmaa koskevia kysymyksiä. 4 artikla 1. Komissiota avustaa neuvoa-antava komitea, joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja 2. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa, tarvittaessa äänestettyään, lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheen johtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. 3. Lausunto merkitään pöytäkirjaan; lisäksi jokaisella jäsenvaltiolla on oikeus pyytää, että sen kanta merkitään pöytäkirjaan. 4. Komission on, niin suurelta osin kuin mahdollista, otettava huomioon komitean lausunto. Sen on ilmoitettava, millä tavoin lausunto on otettu huomioon. 5 artikla 1. Komissio antaa 4 artiklassa tarkoitetulle komitealle vuosittaiset kertomukset tämän päätöksen täytäntöönpanosta. 2. Komissio antaa Euroopan parlamentille, neuvostolle ja talous- ja sosiaalikomitealle säännöllisen kertomuksen siitä, miten pk-yritysten ulottuvuuden sisällyttäminen kaikkeen yhteisön politiikkaan ja ohjelmiin on kehittynyt. a 5 6 artikla Komissio antaa viimeistään maaliskuun lopussa vuonna 2000 Euroopan parlamentille, alueiden komitealle ulkoisen neuvostolle, talous- arviointikertomuksen lukien kustannustehokkuuden arviointi ja mahdolliset ehdotukset, jotka se katsoo annettujen arvioiden vuoksi tarpeellisiksi. täytäntöönpanosta, mukaan sosiaalikomitealle ja tämän päätöksen ja 7 artikla 1. Tämä ohjelma on avoin Keski- ja Itä-Euroopan maiden (KIE) osallistumiselle näiden maiden kanssa yhteisön toimintaan osallistumiseen liittyvissä assosiointisopimusten lisäpöytäkirjoissa mainituin edellytyksin. 2. Lisämäärärahojen avulla tämä ohjelma on avoin Kyproksen ja Maltan osallistumiselle Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) maihin sovellettavien sääntöjen mukaisesti kyseisten maiden kanssa erikseen sovittavia menettelyjä noudattaen. 8 artikla 1. Tämä päätös tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1997 ja on voimassa 31 päivään joulukuuta 2000. 2. Budjettivallan käyttäjä määrittää kunakin tilikautena käytettävissä olevat määrärahat ottaen huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen 2 artiklassa tarkoitetut moitteettoman varainhoidon periaatteet. Tällä päätöksellä korvataan sen voimaan tullessa neuvoston päätös N:o 93/379/ETY. 9 artikla Tehty Neuvoston puolesta puheenjohtaja a 6 LDTEI PÄÄTÖKSEN 2 ARTIKLASSA TARKOnEIUT TOIMENPITEET A YRITYSTEN HAU TNNOU. ISEN JA OTKEITDFIIISFN YMPÄRISTÖN YKSINKERTAISTAMINEN JA PARANTAMINEN A. L Pk-yritysten etujen huomioon ottamisen varmistaminen erilaisissa yhteisön toimissa ja politiikassa Pk-yritysten ulottuvuuden sisällyttäminen yhteisön politiikkojen käsitteeseen. Niiden pk-yrityksiä tukevien yhteisön toimien yhteensovittamisen edistäminen, jotka mahdollistavat pk-yritysten täysimittaisen osallistumisen kaikkiin yhteisön lukien rakennerahastot, T&TK, kansainvälinen yhteistyö ja ympäristöohjelmat. toimiin ja ohjelmiin, mukaan A. 2. Yhteisön lainsäädännön yksinkertaistaminen ja parantaminen Toimet, joilla vältetään ja vähennetään tarpeettomia hallinnollisia taakkoja ja lainsäädännön noudattamisesta johtuvia kustannuksia, jotka estävät yritysten, erityisesti pk-yritysten perustamista ja kehittämistä. Toimet toteutetaan käytännön menetelmällä lainsäädäntöehdotusten vaikutuksen arvioimiseksi (mukaan lukien parannettu liiketoiminnan vaikutusten arviomtijärjestelrnä ja tarvittaessa kustannus/hyöty-analyysit). A. 3. Avoimuuden oikeudellisen yksinkertcàstamsen ja parantamisen parhaiden käytäntöjen levittäminen sekä hallinnollisen lisääminen ja ympäristön Toimet parhaiden käytäntöjen levittämiseksi erityisesti hallinnon yksinkertaistamisen alalla; liikeyritysten siirtoa ja omistusoikeuden säilyttämistä koskevien toimien edistäminea A. 4. Pk-yritysten kansalliset rgat ylittävien toimintojen kehyksen parantaminen Vaihtoehtoisen riita-asioiden sovittelun kehittäminen yritysten välisten kansalliset rajat ylittävien riita-asioiden ratkaisemiseksi. Soveltuvien oikeudellisten rakenteiden edistäminen pk-yritysten kansalliset rajat ylittäviä toimintoja varten, erityisesti Euroopan taloudellisen eturyhrdttymän (EEIG) käyttö (REGIE-ohjelma). B. \TmYSTENRAHOITUSYMPÄRreT^ B. 1. Yritysten lainarahoituksen saannin parantaminen Innovatiivisten käytäntöjen edistäminen lainarahoituksen saannin helpottamiseksi pk-yrityksille (mukaan lukien keskinäiset takausjärjestelmät sekä pankkien ja pk-yritysten pyöreän pöydän toiminta). B. 2. Maksuviivästysongelmien vähentämiseksi toteutettavien toimien tehostaminen lisääminen ja uusien ehdotusten Maksuviivästyksestä annetun suosituksen seurannan ennakoiminen; pk-yritysten i^oitusjohtamiskykyjen parantamiseksi toteutettavien toimien tukeminen, erityisesti tiedon, koulutuksen ja yhtenäisen kassavirran valvontaohjelmiston keittämisen aloilla. B. 3. Erityisten rahoitusvälineiden kehittämisen helpottaminen Erityisten rahoitusvälineiden, etenkin saatavien välityksen ja luottovakuutuksen, kehittämisen edistäminen pk-yritysten hyväksi. B. 4 Nopeasti kasvavien pk-yritysten pääomamarkkinoiden kehittäminen (mukaan lukien EASDAO) Ç «y 7 C PK-YRITYSTEN AUTTAMINEN EUROOPPALAISTAMAAN JA KANSAINVÄLLSTÄMAÄN STRATEGIOITAAN. ERITYISESTI PAREMPIEN TIETOPALVELUJEN AVULLA Cl. Tietopalveluiden kehittäminen (euroneuvontakeskukset "ensimmäisinä palvelupisteinä" (first stop shop) Yritysten parempi pääsy yhteisöä koskevaan tietoon: "ensimmäisinä palvelupisteinä" toimivien euroneuvontakeskusten verkoston keittäminen ohjaamalla kukin pyyntö asianomaiselle palvelun tarjoajalle; palvelujen sisällön ja laadun parantaminen; euroneuvontakeskusten tiedotustehtävän laajentaminen ja vahvistaminen mukaan lukien ennakoivat tiedotustoimet, erityisesti yhteisön ohjelmia, sisämarkkinoita, kansamvälistymistä, ympäristökysymyksiä ja yhtenäisvaluutan käyttöönottoa koskevan tiedon saannin helottaminen; pk-yritysten markkinoita koskevan tiedon saannin helpottaminea C. 2. Pk-yritysten yrityspolitiikan toimien edistäminen TMstamskampanjat yhteistyössä euroneuvontakeskusten verkoston kanssa, Euroopan liiketoimintaviikkojen järjestäminea C. 3. Yhteistyön edistäminen liikeyritysten hakuverkostojen avulla Luottamuksellisen liikekumppaneiden hakuverkoston (BC-Net) ja julkisen liikekumppaneiden hakuverkoston (BRE) laadullinen kehittäminen ja laatustandardin mà^tteleminen. C. 4. Suorien yhteyksien edistäminen yheistyökumppanuusohjelmien avulla Yrittäjien väliset suorat yhteydet mahdollistavien välineiden (Europartenariat- ja Interprise- ohjelmat) jatkuva kehittäminen. C. 5. Alihankintakumppanuuksien kehittäminen Kansalliset rajat ylittävän alihankinnan edistämiseen suunnattujen toimien edelleen kehittäminen. C. 6. Pk-yritysten uusille markkinoille pääsyn ja kansainvälistymisen edistäminen Innovatiivisten lähestymistapojen kokeileminen erityisesti helpottamalla pk-yritysten pääsyä uusille markkinoille ja pk-yritysten kannustaminen kansamvälistymiseen. D. PK YRITYSTEN KUJPAIUJKYVYN PARANTAMINEN SEKÄ TTJTKCVIUKSEN. INNOVAATION JA KOUIITTUKSEN SAANNIN EDISTÄMINEN DA. Pk-yritysten innovaatiomalidollisuuksien lisääminen Parhaiden käytäntöjen lähestymistapojen kokeileminen kokeiluhankkeiden avulla, erityisesti kasvumahdollisuuksia omaavien yritysten ja uuteen teknologiaan perustuvien yritysten kehittämiseksi. tunnistaminen ja konkreettisten D. 2. Johtamistaidon koulutuksen edistäminen Parhaiden käytäntöjen kokeiluhankkeiden avulla). tunnistaminen johtamistaidon koulutuksen alalla (pääasiassa D. 3. Ympäristön vaatimuksiin mukautuminen £o 8 E YTgTTÄJYYDEN EDISTÄMINEN JA ERTTYLSTEN KOHDERYHMIEN T U^ El. Yrityskulttuuri ja yrittäjyys Parhaiden käytäntöjen vaihdon edistäminen ja erityisen dynaamisten yrittäjien nimeämisen tukeminen. K 2. Käsityöläisalojen yritykset ja pienyritykset Kokeiluhankkeiden aloittaminen, sopeutua rakennemuutoksiin, yhdentyä paremmin yhtemismarkkinoihin ja hyötyä niiden tarjoamista mahdollisuuksista, mukaan lukien standardsoinnin, sertifioinnin, ympäristön ja laatujohtamisen alat. jotta erityisesti nämä yritykset voisivat E. 3. Kaupan ja jakelualan yritykset Kaupan yritysten yhtenäisrrarlddnoinin ja rakennemuutoksiin sorjeutumisen helpottaminen, erityisesti uusien teknologioiden avulla (COMMERCE 2000); pk-yritysten välisen yhteistyön edistäminen; kokeiluhankkeiden tulosten levittäminea Kauppaajajakelua koskevan vihreän kirjan seuranta. E4. Naisyrittäjät ja nuoret yrittäjät; vähemmistöryhmiin kuuluvien omistamat yritykset Naisyrittäjien ja nuorten yrittäjien sekä vänemmistöryhmiin kuuluvien omistamien yritysten erityisongelmien tiinmstaminen ja innovatiivisten ratkaisujen tukeminen. YTOTYSPOIJTIIKAN KEHITTÄMINEN. IA PK-YRITYKSIÄ KOSKEVAN TTETÄMYKSEN LISÄÄMINEN Pk-yrityksiä koskevien tilastojen rjarantaminen lisäämättä yritysten taakkaa; Euroopan pk-yritysten seurantakeskus; tutkimuksia; pk-yritysten yrityspolitiikan toimenpiteitä koskeva tietokanta; nykyisten toimien arvioiminen ja ehdotusten kehittäminen uusiksi yhteisön toimiksi yrityksiä koskettavilla aloilla. Ci EHDOTUS: NEUVOSTON PÄÄTÖS (. /. /ETY) Kolmannesta monivuotisesta ohjelmasta yritysten, erityisesti pk-yritysten hyväksi 1. TOIMINNAN NIMI Euroopan pk-yritysten työllistämis-, kasvu- ja hyödyntäminen kilpailukyky-mahdollisuuksien täysimääräinen 2. BUDJETTIKOHTA B5-320 3. OIKEUDELLINEN PERUSTA Euroopan unionin perussopimuksen 130 artikla. Komission kertomus Madridissa kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle sekä joulukuuta 1995 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät. 15 ja 16 päivänä Keskipitkän ajan strategiasta kasvun, kilpailukyvyn ja työllisyyden hyväksi annetun valkoisen kirjan herättämän keskustelun tulokset, sellaisina kuin komissio on ne neuvostolle esitellyt 10 ja 11 päivänä joulukuuta 1993. Ci 4. TOIMINNAN KUVAUS 4. 1 YLEISET TA VOITTEET Monivuotisen ohjelman tavoitteet: 1 ) Pk-yritysten hallinnollisen ja oikeudellisen ympäristön yksinkertaistaminen ja parantaminen 2) Yritysten rahoitusympäristön parantaminen 3) Pk-yritysten auttaminen eurooppalaistamaan ja kansainvälistymään strategioitaan, erityisesti parempien tietopalvelujen avulla 4) Pk yritysten kilpailukyvyn parantaminen sekä tutkimuksen, innovaation ja koulutuksen saannin edistäminen 5) Yrittäjyyden edistäminen ja erityisten kohderyhmien tukeminen * Yrityspolitiikan kehittäminen ja pk-yrityksiä koskevan tietämyksen lisääminen. •4. 2-. KESTO 4 vuotta (1997-2000) 5. MENOJEN/TULOJEN LUOKITTELU 5. / EI-PAKOLLISET MENOT 5. 2 ERILAISTETUT MÄÄRÄ RA HA T 5. 3 KYSEISTEN TULOJEN TYYPIT Tuloslaskelman 609 kohtaan merkityt kolmannelta osapuolelta saaduista maksuista mahdollisesti muodostuvat tulot antavat aiheen rahoitusasetuksen määräysten mukaisesti tähän kohtaan merkittäviin lisämäärärahoihin. 6. MENOJEN/TULOJEN TYYPIT Tuet julkisen ja /tai yksityisen sektorin kanssa toteutettavaa yhteisrahoitusta varten (toisin sanoen yli 60 % haetusta kokonaisluotosta). Tutkimukset, koulutustilaisuudet, laitteiden käyttökulut, tiedotus. Tiettyjä toimia koskeva osittainen korvaus. Esimerkiksi BC-netin kohdalla kokonaisverkon tukihenkilöille tarkoitettujen käyttöoikeuksien hinnoittelu on tullut voimaan 1. 1. 1993. Alkupääoma: hallintokulujen ennakkomaksujen korvaaminen kymmenen vuoden tuottoisan toiminnan jälkeen. 7. BUDJETTIVAIKUTUS 7. / TOIMINNAN KOKONAISKUSTANNUSTEN (YKSITTÄISTEN KULUJEN JA KOKONAISKULUJEN VÄLINEN YHTEYS) LASKENTAMALLI Toimintaan tarvittava kokonaissumma määräytyy edellisestä varainhoitovuosista saatujen kokemusten perusteella Laskentamalli perustuu kunkin erityisen toimenpiteen tarpeiden yksityiskohtaiseen arviointiin. Tämä lasketaan niiden erityisluonteen, intensiteetin, toistuvuuden ja laajuuden mukaisesti (katso 9. 2 kohta) ^ 7. 2 TOIMINNAN OSIEN MUKAINEN JAOTTELU JAOTTELU 1997 1998 1999 2000 Y UT. Yksittäinen linja, summat suuntaa-antavia 1. Pk-yritysten hallinnollisen ja oikeudellisen ympäristön yksinkertaistaminen ja parantaminen 400 000 Yritysten hallinnollisen ja oikeudellisen ympäristön yksinkertaistaminen ja parantaminen Neuvotteluja vuoropuhelu edustusjärjestöjen kanssa 1 000 000 1 000 000 1 000 000 I 000 000 450 000 450 000 450 000 1 750 000 4 000 000 2. Yritysten rahoitusympäristön parantatnincn 400 000 550 000 650 000 650 000 2 250 000 3. Pk-yritysten auttaminen eurooppalaistamaan ja kansainvälistämään strategioitaan, erityisesti parempien tietopalvelujen avulla istamaan ja kansainvälistämään strategioitaan, erityisesti parempien tietopalvelujen avulla 11 050 000 12 850 000 13 900 000 15 400 000 53 200 000 3 000 000 7 300 000 4 000 000 8 200 000 4 500 000 9 000 000 4 550 000 9 690 000 16 050 000 34 190 000 Tiedon saatavuus (Euroneuvontakeskukset) Toimet markkinoita käsittelevän tiedon saannin parantamiseksi Yrityspolitiikan toimien edistäminen Yhteistyön edistäminen liikeyritysten hakuverkostojen avulla 03C-Net)03RE) Europartenariat- ja Inlerprise-ohjelmat Alihankintakumppanuuksien kehittäminen Pk-yritysten uusille markkinoille pääsyn ja kansainvälistymisen edistäminen 4. Pk yritysten kilpailukyvyn parantaminen sekä tutkimuksen, innovaation ja koulutuksen saannin edistäminen Pk-yritysten innovaatiomahdollisuuksien lisääminen Johtamistaidon koulutuksen edistäminen 1 500 000 4 750 000 3 000 000 3 000 000 12 250 000 1 500 000 1 500 000 1 500 000 1 500 000 6 000 000 5. Yrittäjyyden edistäminen ja erityisten kohderyhmien tukeminen 3 000 000 Käsityöläisalan yritykset ja pienyritykset 3 000 000 Kaupan ja jakelualan yritykset 500 000 Naisyrittäjät ja nuoret yrittäjät; vähemmistö-ryhmiin kuuluvien omistamat yritykset 1 750 000 l 750 000 200 000 3 500 000 3 500 000 880 000 4 000 000 4 000 000 880 000 12 250 000 12 250 000 2 460 000 1 750 000 * Yrityspolitiikan kehittäminen ja pk-yrityksiä koskevan tietämyksen lisääminen. Yrityspolitiikan toimien kehittäminen ja arviointi Muut toimet (tuet, julkaisut) Yritysten tietämys (mukaan lukien osuuskunnat) YHTEENSÄ 1997-2000 (*) Sillä ehdolla että budjettia täydennetään 40 miljoonalla eculla (1998-1999) rahoitusnäkymien mahdollisen 2 275 000 1 600 000 1 600 000 1 500 000 1 300 000 1 100 000 2 275 000 1 700 000 7 450 000 5 900 000 180 000<XH$ 49 634 500 10 000 000 49 634 500 46 731000 34 000 000 3 255 000 1 164 000 3 831000 tarkistamisen jälkeen. -3 £4 7. 3. MAKSUSITOUMUSMÄÄRJiRAHOJEN (CE) /MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN (CP) MAKSUAIKA TA UL U (*) CE miljoonina ecuina CE C P. 1997 1998 1999 2000 seuraavista 1997 34 000 17 000 10 200 6 SOO p m p m Y H T E E N SÄ 34 000 1998 46 731 - 23 366 14 019 9 346 p m 46 731 1999 49 634,5 2000 49 634,5 - - 24817,5 14 890 9 927 - - - 24817,5 24 817 YHT. 180 000 17 000 33 566 45 636,5 48 053,5 34 744 49 634,5 49 634,5 180 000(*) (*) Sisältää rahoitusnäkymien mahdollisen tarkistamisen jälkeisen 40 miljoonan ecun täydennyksen. 7. 4. RAHOITUSNÄKYMÄT Koska tämän ohjelman rahoitus on toteutettava instituutioiden välisen 29 lokakuuta 1993 solmitun sopimuksen 18. kohdan mukaan ottaen huomioon vuosien 1998 ja 1999 rahoitusnäkymät, lisärahoituksen saaminen riippuu budjettivallan käyttäjän antamasta alustavasta valtuutuksesta otsikossa mainitun ylärajan kasvatttamiseksi pk-yritysten ohjelmien rahoittamisen osalta. 8. TOIMINTAEHDOTUKSEN PETOKSIA EHKÄISEVÄT MÄÄRÄYKSET Komission yksiköt tarkastavat ennen maksun suoritusta tuet tai tilattujen ja loppuunsaatettujen työsuoritusten tai tutkimusten perilletulon ottaen huomioon sopimuksiin liittyvät velvoitteet, taloudelliset periaatteet ja moitteettoman rahoitus- tai kokonaishallmnon vaatimukset. Petosten vastaiset määräykset (valvonta, kertomusten toimittaminen. ) on sisällytetty kaikkiin komission ja edunsaajan välillä tehtyihin sopimuksiin. 9. KUSTANNUS/HYÖTYANALYYSIN AINEKSET 9. 1 MÄÄRÄLLISET ERITYISTÄ VOITTEET, KOHDER YHMA ERITYISTAVOITTEET A. Yritysten hallinnollisen ja oikeudellisen ympäristön yksinkertaistaminen ja parantaminen - politiikan kehittäminen A. I. Pk-yritysten etujen huomioon ottamisen varmistaminen erilaisissa yhteisön toimissa ja politiikassa Pk-yritysten ulottuvuuden sisällyttäminen yhteisön politiikkojen käsitteeseen. Niiden pk- yrityksiä tukevien yhteisön toimien yhteensovittamisen edistäminen, jotka mahdollistavat pk- yritysten täysimittaisen osallistumisen kaikkiin yhteisön toimiin ja ohjelmiin, mukaan lukien rakennerahastot, T&TK. 4- t>t A. 2. Yritysten hallinnollisen ja oikeudellisen ympäristön yksinkertaistaminen ja parantaminen Sellaisten toimien toteuttaminen, joilla vältetään ja vähennetään tarpeettomia hallinnollisia taakkoja ja yhteisön lainsäädännön noudattamisesta johtuvia kustannuksia, jotka estävät yritysten, erityisesti pk-yritysten perustamista ja kehittämistä. Toimet toteutetaan käytännön menetelmällä lainsäädäntöehdotusten vaikutuksen arvioimiseksi (mukaan lukien tarvittaessa kustannus/hyöty-analyysit). A. 3. Avoimuuden lisääminen sekä hallinnon ja sääntelyn yksinkertaistamisen ja parantamisen parhaiden käytäntöjen levittäminen A. 4. Pk-yritysten kansalliset rajat ylittävien toimintojen kehyksen parantaminen B. Yritysten rahoitusympäristön parantaminen Innovatiivisten käytäntöjen edistäminen lainarahoituksen saannin helpottamiseksi pk-yrityksille B. l. Yritysten lainarahoituksen saannin parantaminen B. 2. Maksuviivästysongelmien vähentäminen B. 3. Erityisten rahoitusvälineiden kehittämisen helpottaminen B. 4 pk-yritysten pääomamarkkinoille pääsyn helpottaminen C. Pk-yritysten auttaminen eurooppalaistamaan ja kansainvälistämään strategioitaan, erityisesti parempien tietopalvelujen avulla C l. Tietopalveluiden kehittäminen (euroneuvontakeskukset "ensimmäisinä palvelupisteinä" (first stop shop) tietoon: "ensimmäisinä palvelupisteinä" Yritysten parempi pääsy yhteisöä koskevaan euroneuvontakeskusten verkoston kehittäminen ohjaamalla kukin pyyntö toimivien parantaminen; asianomaiselle palvelun lukien euroneuvontakeskusten ennakoivat tiedotustoimet, erityisesti sisämarkkinoita ja alueellisia markkinoita koskevan tiedon saannin helpottaminen. palvelujen laajentaminen ja vahvistaminen mukaan tarjoajalle; tiedotustehtävän sisällön laadun ja C. 2. Pk-yritysten yrityspolitiikan toimien edistäminen Edistämiskampanjat yhteistyössä euroneuvontakeskusten verkoston kanssa, Euroopan liiketoimintaviikkojen järjestäminen. C. 3. Yhteistyön edistäminen liikeyritysten hakuverkostojen avulla Luottamuksellisen liikekumppaneiden hakuverkoston määritteleminen. liikekumppaneiden (BRE) hakuverkoston laadullinen kehittäminen (BC-Net) ja ja julkisen laatustandardin C. 4. Suorien kontaktien edistäminen yhteistyökumppanuusohjelmicn avulla Yrittäjien väliset suorat kontaktit mahdollistavien välineiden (Europartcnariat- ja Interprise- ohjelmat) jatkuva kehittäminen. C 5. Alihankintakumppanuuksien kehittäminen C. 6. Pk-yritysten uusille markkinoille pääsyn ja kansainvälistymisen edistäminen Innovatiivisten lähestymistapojen kokeileminen erityisesti helpottamalla pk-yritysten pääsyä uusille markkinoille ja pk-yritysten kannustaminen kansainvälistymiseen. M D. Pk -yritysten kilpailukyvyn parantaminen sekä tutkimuksen, innovaation ja koulutuksen saannin edistäminen D l. Pk-yritysten innovaatiomahdollisuuksicn lisääminen Parhaiden käytäntöjen lähestymistapojen kokeileminen kokeiluhankkeiden avulla, erityisesti kasvumahdollisuuksia omaavien yritysten ja uuteen teknologiaan perustuvien yritysten kehittämiseksi. tunnistaminen ja konkreettisten D. 2. Johtamistaidon koulutuksen edistäminen D. 3. Ympäristön vaatimuksiin mukautuminen E. Yrittäjyyden edistäminen ja erityisten kohderyhmien tukeminen E. 1. Yrityskulttuuri ja yrittäjyys Yrityskulttuuri ja yrittäjyyden edistäminen v E. 2 Käsityöläisalan yritykset ja pienyritykset Käsityöläisalan yritysten ja pienyritysten tarpeiden tunnistaminen ja kokeiluhankkeiden aloittaminen, jotta erityisesti nämä yritykset voisivat sopeutua rakennemuutoksiin, yhdentyä paremmin yhtenäismarkkinoihin ja hyötyä niiden tarjoamista mahdollisuuksista, mukaan lukien standardisoinnin, sertifioinnin, ympäristön ja laatujohtamisen alat. E. 3. Kaupan ja jakelualan yritykset Kaupan yritysten yhtenäismarkkinoihin ja rakennemuutoksiin sopeutumisen helpottaminen, (COMMERCE 2000); pk-yritysten välisen erityisesti uusien jakelua levittäminen. Kauppaa ja yhteistyön edistäminen; kokeiluhankkeiden koskevan vihreän kirjan seuranta. teknologioiden avulla tulosten E. 4. Naisyrittäjät ja nuoret yrittäjät; vähemmistöryhmiin kuuluvien omistamat yritykset Naisyrittäjien ja nuorten yrittäjien sekä vähemmistöryhmiin kuuluvien omistamien yritysten erityisongelmien tunnistaminen ja innovatiivisten ratkaisujen tukeminen. * Yrityspolitiikan kehittäminen ja pk-yrityksiä koskevan tietämyksen lisääminen Pk-yrityksiä koskevien tilastojen parantaminen lisäämättä yritysten taakkaa; Euroopan pk-yritysten seurantakeskus; pk-yrityksiä koskevat tutkimukset ja seminaarit Osuuskuntia, keskinäisiä yhtiöitä ja yhdistyksiä koskevien tilastojen ja tutkimusten ja toistuvien arviointien kehittäminen TOIMINNAN KOHDERYHMÄ Periaatteessa yhteisön toimet voidaan ajatella kiinnostavan kaikkia Euroopan unionin pk-yrityksiä (mikä tarkoittaa 15 miljoonaa pk-yritystä, näiden ammatillisia järjestöjä ja tukkukauppaa - mukaan lukien välittäjänä toimiva porras - vähittäiskauppaa, ravintola-ja majoitusalaa). Kuitenkin kansalliset rajat ylittävistä toimista hyötyvien pk-yritysten määrä on väistämättömästi pienempi, mikä johtuu yritysten tyyppiluokituksesta ja toimialasta sekä toteutettavien toimenpiteiden luonteesta. Esimerkiksi, 15 miljoonasta pk-yrityksestä 1,5 miljoonaa kuuluu yhteisöä koskevien tiedotustoimien kaikkein otollisimpaan kohderyhmään (verrattuna tämänhetkiseen 450. 000 yritykseen joukkoon). Miljoona pk-yritystä voi olla yhteistyökumppanuustoimien kohteena. Kohteet on valittava toiminnan luonteen mukaan. Lisäksi toimien kohteena ovat ammatilliset järjestöt ja kauppakamarit. -6 6? 9. 2 TOIMINNAN PERUSTELUT 9. 2. 1. Johdanto On yleisesti hyväksyttyä, että yritykset, erityisesti pk-yritykset ovat avainasemassa ponnisteltaessa työpaikkojen ja kasvun luomiseksi. Itse asiassa pk-yritykset ovat luoneet enemmän työpaikkoja kuin suuret yritykset. toteamuksen ohella on kuitenkin muistettava, että Tämän haavoittuvampia varsinkin heti vaikuttavat erityisesti seuraavat viisi tekijää: • yhä monimutkaisempi oikeudellinen, hallinnollinen ja verotuksellinen ympäristö • vaikeudet T&TK -ohjelmiin pääsyssä ja niiden tulosten hyödyntämisessä • pk-yritysten rakenteelliset heikkoudet, luonnostaan perustamistaan seuraavien vuosien aikana. Haavoittuvuuteen pk-yritykset ovat sekä hallintokyvyssä että ilmenee niiden joita koulutusohjelmien mukauttamisessa • vaikeudet saada rahoitusta kohtuullisin kustannuksin • vaikeudet tuotteiden ja palveluiden markkinoille pääsyssä toteutetut toimet kokonaisuudessaan antavat mahdollisuuden On syytä korostaa etenkin toissijaisuusperiaatteen mukaisen lähestymistavan osalta, että yhteisön tasolla taata ratkaisevan lisäarvon, mikä johtuu erityisesti verkostojen laajuudesta ja kehitettyjen toimien ulottuvuudesta, keskitasolla tehtyjen päätösten objektiivisuudesta tasapainoon kiinnitetystä huomiosta. ja puolueettomuudesta sekä alueelliseen Vaikka jäsenvaltiot toteuttavatkin suurimman osan yritysten hyväksi tähdätyistä toimista, jää yhteisön tehtäväksi erityisesti toimenpiteitä ja perustaa verkostoja, joilla on yhteisöllinen ulottuvuus. Tällaisten toimien toteuttaminen kansallisella tasolla lisäksi se vääristäisi myös kilpailua, koska olisi sekä epäkäytännöllistä että tehotonta, ja tämän kunkin jäsenvaltion tukitaso on hyvinkin erilainen. luonteeltaan kansalliset rajat ylittäviä toteuttaa Verkkomenetelmä, jota on ehdotettu tärkeimmille toimille perustuu kansallisella ja paikallisella tasolla vahvistettuun yhteistyökumppanuuteen (kauppakamarit, kehityskeskukset, kansalliset viranomaiset). Tämä on parempi menetelmä kuin se, että unioni vastaa itse euroneuvontakeskusten verkostosta, joka henkilöstön ja logistiikan osalta, vaikka aiheuttaisi painetta keskusten määrääkin vähennettäisiin ja ehkäisisi Euroopan unionin toimielimien erikoissuhteita yhteystyökumppaneihinsa. yhteisön talousarvioon, varsinkin fi 9. 2. 2. Toimenpiteet osa-alueittain(*) (*) Annot sisältävät budjetin rahoitusnäkymien mahdollisen täydentämisen tarkistamisen jälkeen pk-yrityksille. tarkoitettua ohjelmaa varten I. Yritysten hallinnollisen ja oikeudellisen ympäristön yksinkertaistaminen ja parantaminen: 5,75 miljoonaa ecua a) yritysten hallinnollinen ja oikeudellinen ympäristö: 1,75 miljoonaa ecua Pk-yritysten oikeudellisen ympäristön yksinkertaistaminen ja parantaminen Kertomukset hallinnollisesta yksinkertaistamisesta Hallinnollista yksinkertaistamista koskevat suositukset Yritysten siirrot Omaisuuden siirron suspensio Maksumcncttclyt Asianmukaiset oikeudelliset rakenteet -REGIE-tietokanta -tiedotuskampanjat Y H T E E N SÄ 1997 50 000 1998 100 000 1999 100 000 2000 100 000 - - - - - - - - 100 000 100 000 50 000 100 000 100 000 50 000 100 000 100 000 50 000 100 000 100 000 50 000 50 000 50 000 50 000 50 000 50 000 50 000 50 000 50 000 400 000 450 000 450 000 450 000 b) Neuvottelut ja vuoropuhelu: 4 miljoonaa ecua Neuvotteluja vuoropuhelu edustus järjestöjen kanssa (1) 1997 1,0 1998 1,0 1999 1,0 2000 1,0 Y H T E E N SÄ 4,0 (1) Neuvottelusta ja vuoropuhelusta on tullut erittäin tärkeää sekä Euroopan ja kansallisella tasolla. Pk-yrityksiä edustavien järjestöjen vahvistaminen antaa mahdollisuuden määrittää yritysten kannalta ensiarvoiset toimet ja arvioida erilaisten lainsäädäntöjen seurauksia. 2. Yritysten rahoitusympäristön parantaminen: 2,25 miljoonaa ecua Pk-yritykset. pankit Kahdenvälinen takausjärjestelmä Maksuviivästykset Saatavien välitys ja luottovakuutus Y H T E E N SÄ 1997 100 000 100 000 100 000 100 000 400 000 1998 150 000 150 000 150 000 100 000 550 000 1999 150 000 250 000 150 000 100 000 650 000 2000 150 000 250 000 150 000 100 000 650 000 ^f 3. Parempien tietopalvelujen varmistaminen ja pk-yritysten auttaminen eurooppalaistamaan ja kansainvälistämään strategioitaan: 103,44 miljoonaa ecua a) Tietopalveluiden kehittäminen (euroneuvontakeskukset "ensimmäisinäpalvelupisteinä" (first stop shop): 53,2 miljoonaa ecua Yritysten parempi pääsy yhteisöä koskevaan tietoon: "ensimmäisinä palvelupisteinä" toimivien euroneuvontakeskusten verkoston kehittäminen ohjaamalla kukin pyyntö asianomaiselle palvelun tarjoajalle; palvelujen sisällön ja laadun parantaminen; euroneuvontakeskusten tiedotustehtävän laajentaminen ja vahvistaminen mukaan lukien ennakoivat tiedotustoimet, erityisesti sisämarkkinoita ja alueellisia markkinoita koskevan tiedon saannin helpottaminen. Euroneuvontakeskusten verkoston talousarvioesitys vuosille 1997, 1998, 1999 et 2000 Luku Suorat maksut Tiedotus/ dokumentointi Koulutus Hallinto/Toiminta Edistämistoimet Tilintarkastus YHTEENSÄ Markkinatietoon liittyvät uudet toimet KOKONAIS SUMMA Alamomentti Verkosto(l) Laatupalkkio(la) Dokumentointi Tietotuotteet (2) Verkostotuotteet Euroneuvojat Yleinen koulutus Hajautettu koulutus Hajautettu koulutus tietokannat Ryhmät - Bryssel Vuotuinen konferenssi Seurantn Euroneuvojat: hallinto Euroneuvojat: tekniikka 1997 5 800 000 800 000 700 000 1998 5 800 000 1 300 000 750 000 1999 5 800 000 1 800 000 800 000 2000 5 800 000 2 300 000 850 000 400 000 150 000 2 000 000 475 000 165 000 2 100 000 500 000 185 000 2 100 000 525 000 200 000 2 100 000 30 000 110 000 100 000 35 000 120 000 110 000 40 000 135 000 120 000 44 000 148 000 1 31 000 - 860 000 100 000 11 050 000 v 875 000 110 000 300 000 12 140 000 710 000 875 000 120 000 350 000 12 825 000 1 075 000 875 000 135 000 350 000 13 458 000 1 942 000 11 050 000 12 850 000 13 900 000 15 400 000 Verkosto: vuosille 1997, 1998, 1999 ennakoidaan keskimääräisesti 10 prosentin korotus momenttia kohden keskusyksikön laadun parantamiseksi paitsi euroneuvontakeskusten 25 000 ecun maksut verkostolle ja euroneuvojien muodostamat kulut (1) 232 euroneuvontakeskusta Z. J wu ^u, 25 000 ecua: tämä sisältää dokumentoinnin, tietokannat, matkakulut, päivää kohti (paisti työkokouksia) x (la) Kolmasosalle euroneuvontakeskuksista, jotka kunnostautuvat erityisesti laadun parantamisessa (eli 80 euroneuvontakeskusta ) on ennakoitu 10 000 ecun palkkio on vuodelle 1997 Vuosina 1998, 1999 ja 2000 tämä palkkio jaetaan 50 euroneuvontakeskukselle. (2) TIETOTUOTTEET; verkoston tuotteiden tukemiseen tarkoitetun avun kasvava kysyntä, joka (ei olisi järkevää vaatia kohdistuu PO XXIII, erityisesti käännös- ja kopiontikulut euroneuvontakeskuksia vastaamaan koko verkostoa hyödyttävän tuotteen kuluista) -9 ? O h) Pk-yritysten yrityspolitiikan loimien edistäminen: 16,05 miljoonaa ecua On tarpeen vahvistaa yhteisön pk-yritysten hyväksi perustamien ohjelmien ja välineiden mainetta, jotta yhä useammat pk-yritykset ottaisivat niihin osaa luotettavaa Yrityspolitiikan toimien edistäminen 1997 3 1998 4 1999 4,5 2000 4,55 Y HT. 16,05 Kertauksella on tärkeä osa viestin perillemenossa ja sitä on oltava riittävin määrin kussakin kampanjassa, jotta saavutettaisiin vastaavia tuloksia. Odotettavissa olevilla toimilla pyritään tavoittamaan keskittyen tiettyihin aihepiireihin; pk-yritykset ja innovaatio, yhteisön sisäinen kauppa. pk-yrityksissä työskenteleviä Lisäksi järjestetään kaksi Euroopan liiketoimintaviikkoa, jotka perustuvat kaikkien eurooppalaisten, kansallisten, alueellisten ja paikallisten verkostojen ja toimijoiden liikkeelle saamiseen (arvioidut kulut 1,2^1 il joonaa ecua). Edistämistoimien arvioidut tarpeet, erityisesti yrityspolitiikan osat, kuuluvat kahteen yllämainittuun rahoitusarvioon. c) Yhteistyön edistäminen liikeyritysten hakuverkostojen avulla (BC-NetJ(BRE) Europartenariat- ja Interprise-ohjelmat- Alihankinta:34,19 miljoonaa ecua BC-Net/BRE- verkostot Europartenariat- Intcrprise Kansainvälistyminen, kokeilutoiminta Alihankinta Yhteensä 1997 1 2,1 2,1 0,3 1,8 7,3 1998 l 2 2,5 0,7 2 8,2 1999 l 2 2,5 1,5 2000 I 2,3 2,5 1,5 2,6245 9,6245 1,7655 9,0655 YHT. 4 8,4 9,6 4,0 8,19 34,19 (1) BC-Net/BRE- verkostoi: hallinnon tuesta, verkoston teknisestä ja tietoteknisestä laitteistosta ja koordinoinnista koituvien kulujen voimassapitäminen. Erityistavoite, kohderyhmä ja tulosindikaattori: Huippuammattilaisten verkkona BC-net etsii laadukkaita yhteistyökumppaneita. Sen on laskettu kattavan noin 2000 kontaktia vuodessa eli noin 8000 koko ajanjaksona. Lopullisten ilmoitettujen sopimusten määrän arvioidaan olevan noin 1000. Arvioitaessa saatuihin tuloksiin vaikuttaneita tekijöitä on syytä lisätä niihin verkoston epäsuorat vaikutukset ja luottamuksellisuuden tuomat osatekijät. Verkoston avulla arvioidaan herätettävän noin sadantuhannen pk-yrityksen mielenkiinto yhteistyöhön. 10 ?/ (2) Europarienariat- Kahden vuotuisen Europartenariat-tapahtuman järjestämisestä koituville kuluille 33 prosentin yhteisrahoitus eli l miljoonaa ecua /tapahtuma Erityistavoite, kohderyhmä ja fulosindikaaltori: tapahtuma on kohdistettu 350 isäntäyritykselle tai 2800 yritykselle, jotka sijaitsevat kahdeksan edellisen Europartenariat-tapahtuman isäntänä toimineella alueella. Noin 15. 000 -16 000 yrityksen arvioidaan vierailevan tapahtumassa, ja näistä olevien mahdollisuuksien määrän, 100 000:n (eurooppalaiset kokoukset, jakelu. ) Tavoitteena on saavuttaa 30 prosenttia luetteloiden sopimuksia isäntänä toimiville yrityksille. tiedostavan arvioidaan tarjolla (3) Interprise 40/50 vuosittaisen yleensä 25 - 30 prosentin yhteisrahoitusta yleisille kuluille). Interprise-tapahtuman yhteisrahoitus on rajoitettu 50 000 ecuun (vastaa Erityistavoite, kohderyhmä ja tulosindikaattori: 4 vuoden aikana 16 000 yritystä (osallistujia keskimäärin 80-100 yritystä). 2400 yrityksen - mikä edustaa 1200 sopimusta - arvioidaan pääsevän sopimukseen. Noin 50 000 yhteistyömahdollisuudet yrityksen mielenkiinto (edistämistoimet, luettelot jne. ). herätettävän arvioidaan näkemään (4) Kansainvälistyminen: erilaisia uusia kokeilutoimia, laskelmat perustuvat kansallisella tasolla saavutettuihin kokemuksiin, esimerkiksi; Enterprise Pool: yritysten auttaminen niiden ensimmäisissä pyrkimyksissä vientimarkkinoiden kartoittamiseksi. 15 sellaisen yrityksen valitseminen, joilla on tähtäimessä uudet vientimarkkinat Yritykset valitaan vähintään kolmesta jäsenvaltiosta. Compagnonnage-yhteistyö: saman alan yritysten yli kansallisten rajojen ulottuva yhteistyö ja apu yhteisprojektien suunnittelun alkuvaiheissa. Asiasta järjestetään tarjouskilpailu. (5) Alihankinta Alihankinnan hyväksi tähtäävän toiminnan kolme laajaa osa-aluetta muodostuvat seuraavista: • Markkinoiden avoimuuden lisääminen, erityisesti tilastotutkimukset ja Euroopan yhteisöjen tilastotoimiston kanssa yhdessä laadittavat tutkimukset alihankintasektorin taloudellisesta painoarvosta, oikeudellinen opas 0,4 - 0,5 miljoonaa ecua vuodessa. • yhteistyökumppanuuden yhteydet Teollisuusalan ja alihankkijoiden välisen yhteistyön parantaminen, erityisesti toimeksiantajayrityksen Alihankinnan SCAN-hankkeen sanastojen ajantasaistaminen, kehityskohteiden tukeminen, monikielisten aluekohtaisien messut ja yhteistoiminnassa PO III kanssa järjestetyt toimet strategisilla alueilla 1,0 - 1,4 miljoonaa ecua. kehitysvaiheessa. avustusverkosto) (alihankkijoiden vahvistaminen (alihankinnan • Alihankinnan edistämistoimet kolmansissa maissa: 0,4 - 0,5 miljoonaa ecua 11 >i 4. Pk -yritysten kilpailukyvyn parantaminen sekä tutkimuksen, innovaation ja koulutuksen saannin edistäminen: 18,25 miljoonaa ecua a) Pk -yritysten innovaatiokyvyn lisääminen. : 12,25 miljoonaa ecua Menestyvien uusien yritysten kehittämiseksi perustettujen riskipääomarahastojen tukeminen (1) Euromanagement, Pk -yritysten kansainvälistyminen ja kasvu, 1000 yrityksen auditoinli, T&TK:n innovaatioiden tuki, riskipääoma, pankkilainat (2) YHTEENSÄ 1997 0,5 1998 3 1999 3 2000 * 3 YHT. 9,5 1 1,75 2,75 1,5 4,750 3,0 3,0 12,25 ( 1 ) Menestyvien uusien yritysten kehittämiseksi perustettujen riskipääomarahastojen tukeminen - korvattavat etumaksut: Uusien yritysten tukeminen niiden perustamisesta lähtien ja niiden investointirahaston kehityksen edetessä v kehittämistä. Komissio huolehtii korvattavista takaisinmaksuista, jotka kattavat jopa 50 prosenttia hallintokuluista neljän vuoden aikana. Yksityiset rahoittajat sijoittavat 50 ecua yhtä yhteisön talousarviosta maksettua ecua kohden. Viidessä vuodessa arvioidaan luotavan 100 00 työpaikkaa ja kymmenessä vuodessa vielä enemmän. rohkaisemalla koulutusta ja kahdenkymmenen (2) Euromanagement Pk -yritysten kansainvälistyminen ja kasvu Erityistavoite, kohderyhmä ja tulosindikaattori: 50 neuvontajärjestöä valitaan ja koulutetaan käyttämään uutta auditointimenetelmää 800 pk -yrityksen otokseen. Meneillään olevan Euromanagement T&TK II perusteella osallistuvien pk -yritysten pitäisi kyetä saamaan 40 ja arviolta 20 miljoonaa ecua rahoitusta kansallista ja eurooppalaisista T&TK-ohjelmista miljoonaa ecua yksityisistä lähteistä. 2 miljoonaa ecua käytetään siihen, että maksetaan 2500 ecua pk -yritystä kohti ( kymmenen päivää kestävä neuvonta 50 prosentin yhteisrahoituksen perusteella) ja 200 000 ecua seminaarien järjestämiseen ja 500 000 ecua koordinoinnin hoitamiseen. b) Yritysjohdon koulutuksen edistäminen: 6 miljoonaa ecua Pk-yrityksistä ja käsityöläisorganisaatioista tulevien välittäjien kouluttaminen (1) Pk-yritysten ja käsityöläisyritysten kouluttaminen standardoinnin ja sertifioinnin alalla (2) YHTEENSÄ 1997 0,7 1998 0,8 1999 0,9 2000 0,8 YHT. 3,2 0,8 1,5 0,7 1,5 0,6 1,5 0,7 1,5 2,8 6 kohderyhmä ( 1 ) Pk-yrityksistä ja käsityöläisorganisaatioista tulevien välittäjien kouluttaminen pk ja Erityistavoite, ja käsityöläisorganisaatioista tulevien välittäjien asiantuntemusta Eurooppaa koskevissa asioissa valitsemalla pk -yrityksille ja kasityöläisyrityksille eurooppalaisia järjestöjä ja eurooppalaisia yliopistoja tarjoamaan näille asianmukaista koulutusta (3-5 päivän pituisia seminaareja asianomaisissa maissa ja yleinen seminaari Brysselissä) PO XXIII huolehtii 50 prosentista Brysselissä järjestettävän yleisen seminaarin rahoituksesta ja matkakustannuksista. (2) Pk-yritysten ja käsityöläisyritysten kouluttaminen standardoinnin ja sertifioinnin alalla tulosindikaattori: -yritysten parantaa Erityistavoite, kohderyhmä ja käsityöläisyritysten kilpailukyvyn parantaminen käyttämällä apuna auditointimenetelmää. Kohteena on 850 teollisuus-, palvelu-ja käsityöläisyritystä. tulosindikaattori: Pk -yritysten ja - 1 2- V 5. Yrittäjyyden edistäminen ja erityisten kohderyhmien tukemin: 29,960 miljoonaa ecua a) käsityö-ja pienyritykset: 12,250 miljoonaa ecua Käsityö-ja pienyritysten kansalliset rajat ylittävä yhteistyö (2) Käsityöläisalan eurooppalaiset palkinnot Nuorten käsityöläisalan ammattilaisten kilpailut Välimeren maiden ja avustettavien maiden osallistuminen Euroopan unionin alueella järjestettäville messuille (3) NORMAPMEm tukeminen Sertifioinnin kehittämisjärjestöjen eurooppalainen verkosto Yhteistyökumppaneiden keskinäisen tuntemuksen parantaminen ja tehtävän selkeyttäminen Euromanagement -laatu (1) Pienyritysten ja käsityöläisalan kolmas ja neljäs konferenssi 1997 0,4 0,250 0,1 0,2 0,05 0,05 - 0,6 2000 0,5 Y H T. 1,9 1998 0,5 - 0,1 0,6 0,4 0,05 0,04 1999 0,5 0,250 0,1 0,8 0,4 0,05 0,03 - 0,1 1 0,6 0,05 0,03 1,010 - 1,070 - 0,620 0,8 0,5 0,4 2,4 1,6 0,2 1,5 2,7 1. 4 Y H T E E N SÄ 1,750 3 3,5 4 12,250 ( 1 ) Euromanagement -laatu Erityistavoite, kohderyhmä ja tulosindikaattori: pienten käsityöläisyritysten auditointimcnettely koskien voimassaolevien auttaminen saavuttamaan vaadittu taso. ja määräysten noudattamista, niiden standardien (2) Kansalliset rajat ylittävä pienyritysten ja käsityöläisyritysten välinen yhteistyö Erityistavoite, kohderyhmä ja tulosindikaattori: EU:n, ETA. n, Keski-ja Itä-Euroopan maiden ja Välimeren maiden alueella sijaitsevien pienyritysten ja käsityöläisyritysten välisten kestävien yhteistyökumppanuussuhteiden luominen. Yhteistyöhankkeita voidaan kehittää erilaisilla aloilla tai yhteistuotannossa. Asiasta kuten kolmansien maiden markkinoiden kartoittamisessa järjestetään tarjouskilpailu ja komissio rahoittaa kunkin hankkeen kokonaiskustannuksista 50 prosenttia enimmäissumman ollessa 20 000 ecua. Kohteena 2000 pien- ja käsityöläisyritystä koko ohjelman keston aikana. (3) Välimeren maiden ja avustettavien maiden osallistuminen Euroopan unioninalueella järjestettäville messuille Erityistavoite, kohderyhmä ja tulosindikaattori: PO XXIII järjestää tarjouskilpailun, joka kutsuu välittäjinä toimivia tahoja toteuttamaan pien- ja käsityöläisyritysten yhteisiä messuosastoja. Kuhunkin hankkeeseen on saatava osallistumaan vähintään viisi yritystä kolmesta LU- tai ETA- maasta, jotta se täyttää valintaehdot. Välittäjinä osallistuttava messuihin näytteilleasettajien rinnalla. toimivien on (4) Pienyritysten ja käsityöläisalan kolmas ja neljäs konferenssi ja kohderyhmä Erityistavoite, ja tulosindikaattori: käsityöläisorganisaatioista tulevien välittäjien välisen erityisaiheita käsittelevän vuoropuhelun jatkaminen järjestämällä viisi valmistelevaa kokousta vuonna 1997 kiinteässä yhteistyössä edustusjärjestöjen, julkisten ja yksityisten järjestöjen, hallitusten edustajien, yritysjohtajien ja asiantuntijoiden kanssa. Vuonna 2000 järjestetään yhdeksän kokousta neljättä konferenssia varten. käsityöläisalan edustajien 13 !*> h) kaupan ja jakelualan yritykset: 12,250 miljoonaa ecua Helpottaa kaupanalan yritysten sopeutumista yhteismarkkinoihin ja rakennemuutokseen sekä uusiin teknologioihin (COMMERCE 2000) Edistää pk-yritysten välistä yhteistyötä Levittää kokeiluhankkeiden tuloksia Kaupasta ja jakelualasta annetun vihreän kirjan seuranta Tilastot (1) Kokeiluhankk ect (2) Jakelu Panelikeskuste lut Tutkimukset YHTEENSÄ (1) (2) 1997 0,5 0,9 0,1 0,05 1998 0,6 1,9 0,150 0,1 1999 0,7 2,2 0,2 0,1 2000 0,7 2,6 0,225 0,125 YHT. 2,5 7,6 0,675 0,375 U 12,250 Toimia toteutetaan 0,2 1,750 0,250 2 Kaupanalan yrityksiä koskevan tilastotiedon tuntemuksen parantaminen pääasiassa tilastotoimiston kanssa (2,5 miljoonaa ecua). 0,3 3,5 0,350 4, • COMMERCE 2000-kokeiluhankkeen laajentaminen, jotta suuryritysten ja pk -yritysten välisessä yhteistyössä käytettäisiin tietotekniikkaa. • Kaupan ala ja palveluala: erikoiskauppojen ja kauppakeskusten välisen yhteistyön kehittäminen ja yhteisvaluutan käyttöönotto. • Lähikauppatoiminnan tukeminen. c) Naisyrittäjät ecua) ja nuoret yrittäjät; vähemmistöihin kuuluvat yrittäjät (2,460 miljoonaa i) rohkaista naisia yrityksen perustamisessa ja tukea heitä lisäpätevyyden hankkimisessa Toimet naisyrittäjien ja puolisonsa kanssa työskentelevien hyväksi (arvioidut kulut 730 000 ecua): • • edistää puolisonsa kanssa yhdessä työskentelevien naisten ammatillista arvostusta. Naisyrittäjät johtavat 25:tä prosenttia 16 miljoonasta pienyrityksestä cli 4 miljoonaa yritystä. Toimet tähtäävät naisyrittäjien ja puolisonsa kanssa yhdessä työskentelevien naisten eurooppalaisen verkoston luomiseen. ii) Toimien toteuttaminen nuorten yrittäjien hyväksi erityisesti yrityksen alkukehityksen erityistarpeisiin kuten uusien ratkaisevana aikana sekä vastaaminen johtamismenetelmien käyttöönotto ja pk-yritysten kehittäminen. Nämä toimet toteutetaan kiinteässä yhteistyössä edustavien järjestöjen tällä hetkellä perustamassa kaikkien jäsenvaltioiden välistä verkkoa (arvioidut kulut 730 000 ecua). iii) Naisyrittäjiä ja nuoret ja vähemmistöihin kuuluvia yrittäjiä yhdistävien tapahtumien erityistuki ja tutkimus sekä niiden järjestäminen EU:n sisällä jäsenvaltioiden välisenä tapahtumana (arvioidut kulut 1 miljoona ecua). jotka ovat sellaisiin kanssa, 14 7* Pk-yrityspolitiikan kehittäminen ja yritysten tunteminen: 23,35 miljoonaa ecua Yritysten, erityisesti pk-yrityslcn tunteminen (1) Pk-yrityspolitiikan toimien kehittäminen ja arviointi (2) Muut toimet, tuet, julkaisut (3) 1,1 1,750 1,5 3,831 1,6 3,255 1,7 1,164 5,9 10. 000 1,3 1,6 2. 275 2,275 7,45 (1) Yhteiset pyrkimykset tilastotoimiston kanssa antavat mahdollisuudet pk-yritysten kokoa sekä niiden perustamiseen, kehittymiseen ja niiden painoarvoon liittyviä tekijöitä (mukaanlukien sosiaalitalouden tilastot) tarkastella lähemmin taloudelliseen (2) Pk-yritysten seurantakeskuksen kehittäminen Seurantakeskuksen työ on itsenäistä ja akateemista ja käytössä on huippuammattilaisten verkosto. Uuden tarjouskilpailun myötä ja kokemuksen perusteella rahoitusarvio on keskimäärin 2 miljoonaa ecua vuodessa. (arvioidut Tähän lisätään ohjelman 1997-2000 ulkoinen ja itsenäinen arviointikertomus kulut 0,6 miljoonaa ecua) sekä lainsäädäntöohjelmaan liittyvä tutkimus ja yrityspolitiikan alalla toteutettuja tärkeimpiä toimenpiteitä koskevan tietokannan laatiminen. (3) Kyseessä ovat lukuisten tukitoimien yleiset yrityspolitiikan julkaisuihin (keskimäärin 3 miljoonaa ecua kutakin kautta kohti), tuet, (vuosittain keskimäärin liittyvät kulut pk-yritysten hyväksi toteutettujen kansalliset rajat ylittävien lisätään tässä kohdassa l miljoonaa ecua), Tähän , jotka otetaan huomioon 9. 3. ARVIOINTI Valitut tulosindikaattorit Arviointikertomus laaditaan tarkastamaan kvantitatiivisin kriteerein sitä, että kutakin yllä mainittua toimenpidettä tavoitteet ovat sopivat (esimerkiksi kysymyksiin annettujen vastausten määrä, yhteistyöprofiilien määrä, yhteistyösopimusten määrä) varten vahvistetut Arvioinnin menetelmät ja toistuvuus Neuvoston päätösehdotuksen 6 artiklassa säädetään, että komissio antaa viimeistään maaliskuun lopussa vuonna 2000 Euroopan parlamentille, neuvostolle ja talous- ja sosiaalikomitealla ulkoisen arviointikertomuksen lukien kustannustehokkuuden tämän päätöksen täytäntöönpanosta, mukaan arviointi ja mahdolliset ehdotukset, jotka se katsoo annettujen arvioiden vuoksi tarpeellisiksi. - 1 5- ~lé> 10. H A L L I N N O L L I S ET K I I L UT (TALOUSARVION A OSA PÄÄLUOKKA III ) Riittävien hallinnollisten resurssien käyttöönotto riippuu komission vuotuisesta resurssien lisäämistä koskevasta päätöksestä ottaen huomioon henkilöstön määrän sekä budjettivallan käyttäjän määräiimät lisäsummat. / 0. 1 VAIKUTUS HENKILÖSTÖN MAARAAN Toimen tyyppi Toiminnan hallintoon osoitettu henkilöstö Pysyvät toimet Tilapäiset toimet Virkamies A tai muu määräaikaiseen B C henkilöstöön kuuluva Muut varat YHTEENSÄ 65 21 47 133 8 5 — kts taulukko 13 47 liitteenä 146 joista Ohjelman kesto Uusia virkoja tämänhetk incn henkilöstö 73 26 4 vuotta 10. 2 TALOUDELLINEN KOKONAISVAIKUTUS YLIMÄÄRÄISIIN HENKILÖSTÖ VAROIHIN Virkamiehet Määräaikaiseen henkilöstöön kuuluva Muut varat YHTEENSÄ | 1 10. 3 MUUT TOIMINNASTA KOITUVAT KULUT Budjettikohta (numero ja nimike) A-130 Virkamatkat A-250 Kokoukset ja yleiskokoukset A-2510 Komiteoiden kokoukset A-2511 Yhteisön komiteoiden kokoukset A-260 Tutkimukset YHTEENSÄ Määrät(ecuina) 2 200 000 1 320 000 400 000 520 000 Laskumenetelmä 500 000/v. + 10 % x 4 300 000/v. + 10 % x 4 100 000/v. x 4 130 000/v. x4 | 4 440 000 | 16 *?> MUUT VARAT SISÄISET SOPIMUKSET EURONEUVONTAKESKUSTEN VERKOSTON JA BC. NET/BRIi VERKOSTOJEN TUKEMISEKSI (A 1178) A B C YHTEENSÄ 4 1 4 9 KULUT/VUOSI/ECUA 1997 1998 1999 2000 YHTEENSÄ 720 000 720 000 720 000 720 000 2 880 000 SISÄISETSOPIMUKSETEURONEUVONTAKESKUSTEN VERKOSTOJEN TUKEMISEKSI VERKOSTON JA BC. NET/BRE (A 1178) A B C 6,5 1 4 KULUT/VUOSI/ECUA 1997 1998 1999 2000 YHTEENSÄ YHTEENSÄ 11,5 1 150 000 1 150 000 1 150 000 1 150 000 4 600 00 TYÖSUORITUKSET A B YHTEENSÄ 6,3 6,3 YHTEENSÄ KULUT/VUOSI/ECUA 1997 1998 1999 2000 YHTEENSÄ 442 000 442 000 442 000 442 000 1 768 000 YHTEENSÄ 26?8 1997 2 312 000 1998 2 312 000 1999 2 312 000 2000 2 312 000 YHTEENSÄ 9 248 000 17 ->1 ISSN 1024-4492 KOM(96) 98 lopullinen ASIAKIRJAT FI 08 04 Luettelonumero : CB-CO-96-138-H-C ISBN 92-78-01913-5 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg