Pygopleurus

Robotskapad
Taxobox
Webbref
Wikispecies
Robotskapad stub om skalbaggar

Biologiska artiklar som hämtar bild från Wikidata

{{robotskapad|Lsjbot|skalbaggs|datum=2013-08}}
{{Taxobox
| name = ''Pygopleurus''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Skalbaggar]]
| ordo = Coleoptera
| familia_sv =
| familia = [[Glaphyridae]]
| genus_sv =
| genus = '''Pygopleurus'''
| species_sv =
| species =
| taxon = Pygopleurus
| taxon_authority =
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Scarabaeoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Pygopleurus'''''<ref name = "COL"/> är ett [[släkte]] av [[skalbaggar]]. ''Pygopleurus'' ingår i [[familj (biologi)|familjen]] [[Glaphyridae]].<ref name = "COL"/>

== Dottertaxa till ''Pygopleurus'', i alfabetisk ordning<ref name = "COL"/> ==

* ''[[Pygopleurus akbesianus]]''
* ''[[Pygopleurus aleppensis]]''
* ''[[Pygopleurus anahitae]]''
* ''[[Pygopleurus anemonius]]''
* ''[[Pygopleurus angulatus]]''
* ''[[Pygopleurus apicalis]]''
* ''[[Pygopleurus banghaasi]]''
* ''[[Pygopleurus basalis]]''
* ''[[Pygopleurus besucheti]]''
* ''[[Pygopleurus bimaculatus]]''
* ''[[Pygopleurus caesareae]]''
* ''[[Pygopleurus cirrius]]''
* ''[[Pygopleurus costatus]]''
* ''[[Pygopleurus cyaneoviolaceus]]''
* ''[[Pygopleurus cyanescens]]''
* ''[[Pygopleurus demelti]]''
* ''[[Pygopleurus despectus]]''
* ''[[Pygopleurus deuvei]]''
* ''[[Pygopleurus diffusus]]''
* ''[[Pygopleurus distinctus]]''
* ''[[Pygopleurus distinguenda]]''
* ''[[Pygopleurus foina]]''
* ''[[Pygopleurus gordyenensis]]''
* ''[[Pygopleurus hirsutus]]''
* ''[[Pygopleurus humeralis]]''
* ''[[Pygopleurus immundus]]''
* ''[[Pygopleurus israelitus]]''
* ''[[Pygopleurus kareli]]''
* ''[[Pygopleurus katbehi]]''
* ''[[Pygopleurus keithi]]''
* ''[[Pygopleurus koniae]]''
* ''[[Pygopleurus labaumei]]''
* ''[[Pygopleurus libanonensis]]''
* ''[[Pygopleurus lucarellii]]''
* ''[[Pygopleurus lyciensis]]''
* ''[[Pygopleurus madenensis]]''
* ''[[Pygopleurus mardiensis]]''
* ''[[Pygopleurus medius]]''
* ''[[Pygopleurus mithridates]]''
* ''[[Pygopleurus monticola]]''
* ''[[Pygopleurus orientalis]]''
* ''[[Pygopleurus ottomanus]]''
* ''[[Pygopleurus ponticus]]''
* ''[[Pygopleurus pseudomedius]]''
* ''[[Pygopleurus psilotrichius]]''
* ''[[Pygopleurus rapuzzii]]''
* ''[[Pygopleurus ressli]]''
* ''[[Pygopleurus rufovillosus]]''
* ''[[Pygopleurus samai]]''
* ''[[Pygopleurus scutellatus]]''
* ''[[Pygopleurus sexualis]]''
* ''[[Pygopleurus simplex]]''
* ''[[Pygopleurus sinaicus]]''
* ''[[Pygopleurus syriacus]]''
* ''[[Pygopleurus transcaucasicus]]''
* ''[[Pygopleurus tristis]]''
* ''[[Pygopleurus weilli]]''
* ''[[Pygopleurus vulpes]]''
* ''[[Pygopleurus zagrosensis]]''

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/pygopleurus/match/1|titel= Species 2000 & ITIS [[Catalogue of Life]]: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
</references>

== Externa länkar ==
{{wikispecies|Pygopleurus|''Pygopleurus''}}

{{Robotskapad stub om skalbaggar}}

[[Kategori:Skalbaggar]]
[[Kategori:Pygopleurus]]

Abstract: Pygopleurus är ett släkte av skalbaggar. Pygopleurus ingår i familjen Glaphyridae.

Pygopleurus

 <img class="mw-file-element" data-file-height="904" data-file-type="bitmap" data-file-width="1205" decoding="async" height="188" resource="./Fil:Glaphyridae_-_Pygopleurus_vulpes.JPG" src="//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/eb/Glaphyridae_-_Pygopleurus_vulpes.JPG/250px-Glaphyridae_-_Pygopleurus_vulpes.JPG" srcset="//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/eb/Glaphyridae_-_Pygopleurus_vulpes.JPG/375px-Glaphyridae_-_Pygopleurus_vulpes.JPG 1.5x, //upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/eb/Glaphyridae_-_Pygopleurus_vulpes.JPG/500px-Glaphyridae_-_Pygopleurus_vulpes.JPG 2x" width="250"/><link href="./Kategori:Biologiska_artiklar_som_hämtar_bild_från_Wikidata" rel="mw:PageProp/Category"/>

Systematik

Domän	Eukaryoter
Eukaryota

Rike	Djur
Animalia

Stam	Leddjur
Arthropoda

Understam	Sexfotingar
Hexapoda

Klass	Egentliga insekter
Insecta

Ordning	Skalbaggar
Coleoptera

Överfamilj	Scarabaeoidea

Familj	Glaphyridae

Släkte	Pygopleurus

Vetenskapligt namn

§ Pygopleurus

Hitta fler artiklar om djur med
Djurportalen

***Pygopleurus*** Ã¤r ett slÃ¤kte av skalbaggar. *Pygopleurus* ingÃ¥r i familjen Glaphyridae.

Dottertaxa till *Pygopleurus*, i alfabetisk ordning
---------------------------------------------------

* *Pygopleurus akbesianus*
* *Pygopleurus aleppensis*
* *Pygopleurus anahitae*
* *Pygopleurus anemonius*
* *Pygopleurus angulatus*
* *Pygopleurus apicalis*
* *Pygopleurus banghaasi*
* *Pygopleurus basalis*
* *Pygopleurus besucheti*
* *Pygopleurus bimaculatus*
* *Pygopleurus caesareae*
* *Pygopleurus cirrius*
* *Pygopleurus costatus*
* *Pygopleurus cyaneoviolaceus*
* *Pygopleurus cyanescens*
* *Pygopleurus demelti*
* *Pygopleurus despectus*
* *Pygopleurus deuvei*
* *Pygopleurus diffusus*
* *Pygopleurus distinctus*
* *Pygopleurus distinguenda*
* *Pygopleurus foina*
* *Pygopleurus gordyenensis*
* *Pygopleurus hirsutus*
* *Pygopleurus humeralis*
* *Pygopleurus immundus*
* *Pygopleurus israelitus*
* *Pygopleurus kareli*
* *Pygopleurus katbehi*
* *Pygopleurus keithi*
* *Pygopleurus koniae*
* *Pygopleurus labaumei*
* *Pygopleurus libanonensis*
* *Pygopleurus lucarellii*
* *Pygopleurus lyciensis*
* *Pygopleurus madenensis*
* *Pygopleurus mardiensis*
* *Pygopleurus medius*
* *Pygopleurus mithridates*
* *Pygopleurus monticola*
* *Pygopleurus orientalis*
* *Pygopleurus ottomanus*
* *Pygopleurus ponticus*
* *Pygopleurus pseudomedius*
* *Pygopleurus psilotrichius*
* *Pygopleurus rapuzzii*
* *Pygopleurus ressli*
* *Pygopleurus rufovillosus*
* *Pygopleurus samai*
* *Pygopleurus scutellatus*
* *Pygopleurus sexualis*
* *Pygopleurus simplex*
* *Pygopleurus sinaicus*
* *Pygopleurus syriacus*
* *Pygopleurus transcaucasicus*
* *Pygopleurus tristis*
* *Pygopleurus weilli*
* *Pygopleurus vulpes*
* *Pygopleurus zagrosensis*

KÃ¤llor
------

1. 1 2 3  Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.) (25 juli 2011). "Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.". Species 2000: Reading, UK. http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/pygopleurus/match/1. LÃ¤st 24 september 2012.
Externa lÃ¤nkar
--------------

* Wikispecies har information om *Pygopleurus*.ArtfÃ¶rteckning


Amphiglossus punctatus

Webbref
Commonscat
Wikispecies
Robotskapad stub om skinkar
Taxonbar
Robotskapad
Taxobox
IUCN2012.2

Wikipediaartiklar med identifierare från Inaturalist

Wikipediaartiklar med identifierare från GBIF

Wikipediaartiklar med identifierare från IUCN

Wikipediaartiklar med identifierare från NCBI

Creative Commons Attribution Share Alike 3.0 Unported

{{robotskapad|Lsjbot|ödle|datum=2013-02}}
{{Taxobox
| name = ''Amphiglossus punctatus''
| status = LC
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Ryggsträngsdjur]]
| phylum = Chordata
| classis_sv = [[Kräldjur]]
| classis = Reptilia
| ordo_sv = [[Fjällbärande kräldjur]]
| ordo = Squamata
| familia_sv = [[Skinkar]]
| familia = Scincidae
| genus_sv =
| genus = [[Amphiglossus]]
| species_sv =
| species = '''Amphiglossus punctatus'''
| taxon = Amphiglossus punctatus
| taxon_authority = [[Christopher John Raxworthy|Raxworthy]] & [[Ronald Archie Nussbaum|Nussbaum]] 1993
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Vertebrata
| subphylum_sv = [[Ryggradsdjur]]
| synonyms =
| status_ref = <ref name = "iucn"/>
}}

'''''Amphiglossus punctatus'''''<ref name = "col168994"/> är en [[ödlor|ödle]]art som beskrevs av  [[Christopher John Raxworthy]] och NUSSBAUM 1993. ''Amphiglossus punctatus'' ingår i [[släkte]]t ''[[Amphiglossus]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[skinkar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> [[IUCN]] kategoriserar arten globalt som [[livskraftig]].<ref name = "iucn"/>

Artens utbredningsområde är [[Madagaskar]].<ref name = "COL"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Bildgalleri ==
<gallery>
Amphiglossus punctatus distribution (gray).png
</gallery>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/amphiglossus+punctatus/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col168994">Raxworthy C J. NUSSBAUM R A. (1993) Four new species of Amphiglossus from Madagascar (Squamata: Scincidae)., Herpetologica 49 (3): 326-341.</ref>
<ref name = "source">''TIGR Reptile Database ''. Uetz P. , 2007-10-02</ref>
<ref name = "iucn">{{IUCN2012.2| assessors = | år = 2010| id = 178285| titel = Amphiglossus punctatus| hämtdatum = 2012-10-24}}</ref>
</references>

== Externa länkar ==
{{commonscat|Amphiglossus punctatus}}

{{wikispecies|Amphiglossus punctatus|''Amphiglossus punctatus''}}

{{Robotskapad stub om skinkar}}
{{taxonbar}}

[[Kategori:Skinkar]]
[[Kategori:Amphiglossus|punctatus]]

Abstract: Amphiglossus punctatus är en ödleart som beskrevs av Christopher John Raxworthy och NUSSBAUM 1993. Amphiglossus punctatus ingår i släktet Amphiglossus och familjen skinkar. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Artens utbredningsområde är Madagaskar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Amphiglossus punctatus
Status i världen: Livskraftig (lc)<link href="./Kategori:Livskraftiga_arter" rel="mw:PageProp/Category"/>

Systematik

Domän	Eukaryoter
Eukaryota

Rike	Djur
Animalia

Stam	Ryggsträngsdjur
Chordata

Understam	Ryggradsdjur
Vertebrata

Klass	Kräldjur
Reptilia

Ordning	Fjällbärande kräldjur
Squamata

Familj	Skinkar
Scincidae

Släkte	Amphiglossus

Art	Amphiglossus punctatus

Vetenskapligt namn

§ Amphiglossus punctatus

Auktor	Raxworthy & Nussbaum 1993

Utbredning

<img class="mw-file-element" data-file-height="944" data-file-type="bitmap" data-file-width="1259" decoding="async" height="187" resource="./Fil:Amphiglossus_punctatus_distribution_(colored).png" src="//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/30/Amphiglossus_punctatus_distribution_%28colored%29.png/250px-Amphiglossus_punctatus_distribution_%28colored%29.png" srcset="//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/30/Amphiglossus_punctatus_distribution_%28colored%29.png/375px-Amphiglossus_punctatus_distribution_%28colored%29.png 1.5x, //upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/30/Amphiglossus_punctatus_distribution_%28colored%29.png/500px-Amphiglossus_punctatus_distribution_%28colored%29.png 2x" width="250"/>

Hitta fler artiklar om djur med
Djurportalen

***Amphiglossus punctatus*** Ã¤r en Ã¶dleart som beskrevs av Christopher John Raxworthy och NUSSBAUM 1993. *Amphiglossus punctatus* ingÃ¥r i slÃ¤ktet *Amphiglossus* och familjen skinkar. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig.

Artens utbredningsomrÃ¥de Ã¤r Madagaskar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Bildgalleri
-----------

*

KÃ¤llor
------

1. 1 2   2010 *Amphiglossus punctatus* FrÃ¥n: IUCN 2012. *IUCN Red List of Threatened Species*. Version 2012.2 <www.iucnredlist.org>. LÃ¤st 24 oktober 2012.
2. â  Raxworthy C J. NUSSBAUM R A. (1993) Four new species of Amphiglossus from Madagascar (Squamata: Scincidae)., Herpetologica 49 (3): 326-341.
3. 1 2 3  Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.) (24 juli 2011). "Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.". Species 2000: Reading, UK. http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/amphiglossus+punctatus/match/1. LÃ¤st 24 september 2012.
4. â  *TIGR Reptile Database* . Uetz P. , 2007-10-02
Externa lÃ¤nkar
--------------

* Wikimedia Commons har media som rÃ¶r Amphiglossus punctatus.Bilder & media

* Wikispecies har information om *Amphiglossus punctatus*.ArtfÃ¶rteckning

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|
|  |  |
| --- | --- |
| Katalogdata | ââââââÂ â¢Â GBIF:Â 2464109âââÂ â¢Â Inaturalist:Â 38313ââÂ â¢Â IUCN:Â 178285âÂ â¢Â NCBI:Â 249445âââââââââââââââââââââââââââââââ
 |
 |


Kildrum

Robotskapad Geobox Anmärkning Anmärkningslista Webbref

Robotskapade Irlandartiklar
Robotskapade artiklar 2016-08
Orter i Donegal

{{robotskapad|Lsjbot|Irland|datum=2016-08}}
{{geobox
| 1                                 = Settlement
<!-- *** Mallhuvud *** -->
| name                              = Kildrum
| native_name                       =
| other_name                        =
| category                          = Ort
| etymology                         =
| official_name                     =
| motto                             =
| nickname                          =
<!-- *** Bild *** -->
| image                             =
| image_caption                     =
<!-- *** Symboler *** -->
| flag                              =
| symbol                            =
| symbol_type                       =
<!-- *** Länder, regioner mm *** -->
| country                           = Republiken Irland
| country_flag                      = true
| state                             =
| state_type                        =
| region                            =
| region_type                       =
| district                          =
| district_type                     =
| municipality                      =
| municipality_type                 =
<!-- *** Delar, objekt inom området *** -->
| part                              =
| landmark                          =
| river                             =
<!-- *** Läge *** -->
| location                          =
| elevation                         =
| lat_d                             = 54.9805
| lat_m                             =
| lat_s                             =
| lat_NS                            =
| long_d                            = -7.42281
| long_m                            =
| long_s                            =
| long_EW                           =
| highest                           =
| highest_note                      =
| highest_elevation                 =
| highest_elevation_note            =
| lowest                            =
| lowest_note                       =
| lowest_elevation                  =
| lowest_elevation_note             =
<!-- *** Dimensioner *** -->
| length                            =
| length_orientation                =
| width                             =
| width_orientation                 =
| area                              =
| area_decimals                     =
| area_land                         =
| area_land_decimals                =
| area_water                        =
| area_water_decimals               =
| area_urban                        =
| area_urban_decimals               =
| area_metro                        =
| area_metro_decimals               =
| area_municipal                    =
| area_municipal_decimals           =
<!-- *** Befolkning *** -->
| population                        = 581
| population_date                   = 2013-12-08
| population_note                   = <ref name = "gn2963425"/>
| population_urban                  =
| population_urban_date             =
| population_urban_note             =
| population_metro                  =
| population_metro_date             =
| population_metro_note             =
| population_municipal              =
| population_municipal_date         =
| population_municipal_note         =
| population_density                =
| population_density_note           =
| population_urban_density          =
| population_urban_density_note     =
| population_metro_density          =
| population_metro_density_note     =
| population_municipal_density      =
| population_municipal_density_note =
<!-- *** Invånarnamn *** -->
| population1                       =
| population1_type                  =
| population2                       =
| population2_type                  =
| population3                       =
| population3_type                  =
<!-- *** Historia och administration *** -->
| established                       =
| established_type                  =
| date                              =
| date_type                         =
| government                        =
| government_location               =
| government_region                 =
| government_state                  =
| mayor                             =
| mayor_party                       =
| leader                            =
| leader_type                       =
<!-- *** Koder ***  -->
| timezone                          = [[Coordinate Universal Time|UTC]]
| utc_offset                        = +0
| timezone_DST                      = [[British Summer Time|BST]]
| utc_offset_DST                    = +1
| postal_code                       =
| postal_code_type                  =
| area_code                         =
| area_code_type                    =
| code                              =
| code_type                         =
| code1                             =
| code1_type                        =
<!-- *** Fria fält *** -->
| free                              =
| free_type                         =
| free1                             =
| free1_type                        =
<!-- *** Kartor *** -->
| map                               = {{Kartposition Irland|reliefkarta_om_den_finns}}
| map_caption                       = Läge i Irland
| map_locator                       = Irland
| map_locator_x                     =
| map_locator_y                     =
<!-- *** Webbplatser *** -->
| website                           =
<!-- *** Fotnoter *** -->
| footnotes                         =
| timezone_label                    = Europe/Dublin
| geonames                          = 2963425
}}

'''Kildrum''' är <!--P.PPL-->en [[ort]] i republiken [[Irland]].<ref name = "gn2963425"/> Den ligger i den norra delen av landet, {{formatnum:200}} km norr om huvudstaden [[Dublin]]. Kildrum ligger {{formatnum:51}} meter över havet<ref name = "gn2963425"/> och antalet invånare är <!--pop-->{{formatnum:581}}.<ref name = "gn2963425"/>

Terrängen runt Kildrum är kuperad österut, men västerut är den platt.{{anmärkning|Framräknat ur variansen i alla höjduppgifter (DEM 3") från Viewfinder Panoramas, inom 10 km radie.<ref name = "vp"/> {{Lsjbot-algoritmnot}}}} Den högsta punkten i närheten är [[Holywell Hill]], {{formatnum:859}} meter över havet, {{formatnum:2.4}} km nordost om Kildrum.{{anmärkning|Den punkt som syns högst över den lokala horisonten runt platsen, enligt höjduppgifter i GeoNames.<ref name = "gn2963425"/>}} Runt Kildrum är det ganska tätbefolkat, med {{formatnum:111}} invånare per kvadratkilometer.<ref name = "nasapop"/> Närmaste större samhälle är [[Buncrana]], {{formatnum:17.1}} km norr om Kildrum. Trakten runt Kildrum består i huvudsak av [[gräsmarker]].<ref name = "nasalandcover"/>

Klimatet i området är [[tempererat klimat|tempererat]]. [[Årsmedeltemperatur]]en i trakten är {{formatnum:6}} [[Grad Celsius|°C]]. Den varmaste månaden är juli, då medeltemperaturen är {{formatnum:12}} °C, och den kallaste är januari, med {{formatnum:0}} °C.<ref name = "nasa"/>

== Kommentarer ==

{{anmärkningslista}}

== Källor ==

<references>
<ref name = "gn2963425">[{{Geonameslänk|gnid=2963425|name=kildrum}} Kildrum] hos [{{Geonamesabout}} Geonames.org (cc-by)]; post uppdaterad 2013-12-08; databasdump nerladdad 2015-05-23</ref>
<ref name = "vp">{{Webbref |url= {{Viewfinderlänk}}|titel= Viewfinder Panoramas Digital elevation Model|hämtdatum= 2015-06-21|format= |verk= }}</ref>
<ref name = "nasapop">{{webbref|url= http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=SEDAC_POP|titel= NASA Earth Observations: Population Density|hämtdatum= 30 januari 2016|efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare= NASA/SEDAC|arkivurl= https://web.archive.org/web/20160209064446/http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=SEDAC_POP|arkivdatum= 9 februari 2016}}</ref>
<ref name = "nasalandcover">{{webbref|url= http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=MCD12C1_T1|titel= NASA Earth Observations: Land Cover Classification|hämtdatum= 30 januari 2016|efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare= NASA/MODIS|arkivurl= https://web.archive.org/web/20160228161657/http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=MCD12C1_T1|arkivdatum= 28 februari 2016}}</ref>
<ref name = "nasa">{{webbref|url= http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/dataset_index.php|titel= NASA Earth Observations Data Set Index|hämtdatum= 30 januari 2016|efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare= NASA|arkivurl= https://web.archive.org/web/20200510015442/https://neo.sci.gsfc.nasa.gov/dataset_index.php|arkivdatum= 10 maj 2020}}</ref>
</references>

[[Kategori:Orter i Donegal]]

Abstract: Kildrum är en ort i republiken Irland. Den ligger i den norra delen av landet, 200 km norr om huvudstaden Dublin. Kildrum ligger 51 meter över havet och antalet invånare är 581. Terrängen runt Kildrum är kuperad österut, men västerut är den platt. Den högsta punkten i närheten är Holywell Hill, 859 meter över havet, 2,4 km nordost om Kildrum. Runt Kildrum är det ganska tätbefolkat, med 111 invånare per kvadratkilometer. Närmaste större samhälle är Buncrana, 17,1 km norr om Kildrum. Trakten runt Kildrum består i huvudsak av gräsmarker. Klimatet i området är tempererat. Årsmedeltemperaturen i trakten är 6 °C. Den varmaste månaden är juli, då medeltemperaturen är 12 °C, och den kallaste är januari, med 0 °C.

Kildrum

Ort

Land
<img alt="Irland" class="mw-file-element" data-file-height="600" data-file-type="drawing" data-file-width="1200" decoding="async" height="11" resource="./Fil:Flag_of_Ireland.svg" src="//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/45/Flag_of_Ireland.svg/22px-Flag_of_Ireland.svg.png" srcset="//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/45/Flag_of_Ireland.svg/33px-Flag_of_Ireland.svg.png 1.5x, //upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/45/Flag_of_Ireland.svg/44px-Flag_of_Ireland.svg.png 2x" width="22"/> Irland

Koordinater
54°58′50″N 7°25′22″V / 54.9805°N 7.42281°V / 54.9805; -7.42281

Folkmängd
581 (2013-12-08)

Tidszon
UTC (UTC+0)

 - sommartid
BST (UTC+1)

Geonames
2963425

<img alt="Läge i Irland" class="mw-file-element" data-file-height="1807" data-file-type="bitmap" data-file-width="1450" decoding="async" height="319" resource="./Fil:Ireland_relief_location_map.png" src="//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c4/Ireland_relief_location_map.png/256px-Ireland_relief_location_map.png" srcset="//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c4/Ireland_relief_location_map.png/384px-Ireland_relief_location_map.png 1.5x, //upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c4/Ireland_relief_location_map.png/512px-Ireland_relief_location_map.png 2x" width="256"/>
 Läge i Irland

 Läge i Irland

**Kildrum** Ã¤r en ort i republiken Irland. Den ligger i den norra delen av landet, 200 km norr om huvudstaden Dublin. Kildrum ligger 51 meter Ã¶ver havet och antalet invÃ¥nare Ã¤r 581.

TerrÃ¤ngen runt Kildrum Ã¤r kuperad Ã¶sterut, men vÃ¤sterut Ã¤r den platt. Den hÃ¶gsta punkten i nÃ¤rheten Ã¤r Holywell Hill, 859 meter Ã¶ver havet, 2,4 km nordost om Kildrum. Runt Kildrum Ã¤r det ganska tÃ¤tbefolkat, med 111 invÃ¥nare per kvadratkilometer. NÃ¤rmaste stÃ¶rre samhÃ¤lle Ã¤r Buncrana, 17,1 km norr om Kildrum. Trakten runt Kildrum bestÃ¥r i huvudsak av grÃ¤smarker.

Klimatet i omrÃ¥det Ã¤r tempererat. Ãrsmedeltemperaturen i trakten Ã¤r 6Â Â°C. Den varmaste mÃ¥naden Ã¤r juli, dÃ¥ medeltemperaturen Ã¤r 12Â Â°C, och den kallaste Ã¤r januari, med 0Â Â°C.

Kommentarer
-----------

1. â  FramrÃ¤knat ur variansen i alla hÃ¶jduppgifter (DEM 3") frÃ¥n Viewfinder Panoramas, inom 10 km radie. Mer om algoritmen finns hÃ¤r: AnvÃ¤ndare:Lsjbot/Algoritmer.
2. â  Den punkt som syns hÃ¶gst Ã¶ver den lokala horisonten runt platsen, enligt hÃ¶jduppgifter i GeoNames.
KÃ¤llor
------

1. 1 2 3 4 5  Kildrum hos Geonames.org (cc-by); post uppdaterad 2013-12-08; databasdump nerladdad 2015-05-23
2. â  "Viewfinder Panoramas Digital elevation Model". http://www.viewfinderpanoramas.org/dem3.html. LÃ¤st 21 juni 2015.
3. â  "NASA Earth Observations: Population Density". NASA/SEDAC. Arkiverad frÃ¥n originalet den 9 februari 2016. https://web.archive.org/web/20160209064446/http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=SEDAC\_POP. LÃ¤st 30 januari 2016.
4. â  "NASA Earth Observations: Land Cover Classification". NASA/MODIS. Arkiverad frÃ¥n originalet den 28 februari 2016. https://web.archive.org/web/20160228161657/http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=MCD12C1\_T1. LÃ¤st 30 januari 2016.
5. â  "NASA Earth Observations Data Set Index". NASA. Arkiverad frÃ¥n originalet den 10 maj 2020. https://web.archive.org/web/20200510015442/https://neo.sci.gsfc.nasa.gov/dataset\_index.php. LÃ¤st 30 januari 2016.


Byrsonima pachyphylla

Robotskapad
Taxobox
Webbref
Commonscat
Wikispecies
Robotskapad stub om malpigiaordningen

{{robotskapad|Lsjbot|tvåhjärtbladiga växt|datum=2014-08}}
{{Taxobox
| name = ''Byrsonima pachyphylla''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Tvåhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Magnoliopsida
| ordo_sv = [[Malpigiaordningen]]
| ordo = Malpighiales
| familia_sv =
| familia = [[Malpighiaceae]]
| genus_sv =
| genus = [[Byrsonima]]
| species_sv =
| species = '''Byrsonima pachyphylla'''
| taxon = Byrsonima pachyphylla
| taxon_authority = [[Adrien Henri Laurent de Jussieu|A. Juss.]]
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms = ''Malpighia hirsuta'' Vell.
''Byrsonima crassa'' [[Franz Josef Niedenzu|Nied.]]
}}

'''''Byrsonima pachyphylla'''''<ref name = "C132"/> är en [[tvåhjärtbladiga växter|tvåhjärtbladig växt]]art som beskrevs av [[Adrien Henri Laurent de Jussieu]]. ''Byrsonima pachyphylla'' ingår i [[släkte]]t ''[[Byrsonima]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Malpighiaceae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga underarter finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Bildgalleri ==
<gallery>
File:Flickr - João de Deus Medeiros - Byrsonima pachyphylla (1).jpg
File:Flickr - João de Deus Medeiros - Byrsonima pachyphylla.jpg
</gallery>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/16768296|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">A. Juss., 1832 ''In: A. St.-Hil., Fl. Bras. Mer. 3: 77''</ref>
<ref name = "source">[http://worldplants.webarchiv.kit.edu/ World Plants: Synonymic Checklists of the Vascular Plants of the World]</ref>
</references>

== Externa länkar ==
{{commonscat|Byrsonima pachyphylla|''Byrsonima pachyphylla''}}

{{wikispecies|Byrsonima pachyphylla|''Byrsonima pachyphylla''}}

{{Robotskapad stub om malpigiaordningen}}

[[Kategori:Malpigiaordningen]]
[[Kategori:Byrsonima|pachyphylla]]

Abstract: Byrsonima pachyphylla är en tvåhjärtbladig växtart som beskrevs av Adrien Henri Laurent de Jussieu. Byrsonima pachyphylla ingår i släktet Byrsonima och familjen Malpighiaceae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Byrsonima pachyphylla

 <img class="mw-file-element" data-file-height="1024" data-file-type="bitmap" data-file-width="768" decoding="async" height="333" resource="./Fil:Byrsonima_crassa_1_João_de_Deus_Medeiros.jpg" src="//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/ea/Byrsonima_crassa_1_Jo%C3%A3o_de_Deus_Medeiros.jpg/250px-Byrsonima_crassa_1_Jo%C3%A3o_de_Deus_Medeiros.jpg" srcset="//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/ea/Byrsonima_crassa_1_Jo%C3%A3o_de_Deus_Medeiros.jpg/375px-Byrsonima_crassa_1_Jo%C3%A3o_de_Deus_Medeiros.jpg 1.5x, //upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/ea/Byrsonima_crassa_1_Jo%C3%A3o_de_Deus_Medeiros.jpg/500px-Byrsonima_crassa_1_Jo%C3%A3o_de_Deus_Medeiros.jpg 2x" width="250"/><link href="./Kategori:Biologiska_artiklar_som_hämtar_bild_från_Wikidata" rel="mw:PageProp/Category"/>

Systematik

Domän	Eukaryoter
Eukaryota

Rike	Växter
Plantae

Division	Kärlväxter
Tracheophyta

Klass	Tvåhjärtbladiga blomväxter
Magnoliopsida

Ordning	Malpigiaordningen
Malpighiales

Familj	Malpighiaceae

Släkte	Byrsonima

Art	Byrsonima pachyphylla

Vetenskapligt namn

§ Byrsonima pachyphylla

Auktor	A. Juss.

Synonymer

Malpighia hirsuta Vell.
Byrsonima crassa Nied.

Hitta fler artiklar om växter med
Växtportalen

Växtindex

***Byrsonima pachyphylla*** Ã¤r en tvÃ¥hjÃ¤rtbladig vÃ¤xtart som beskrevs av Adrien Henri Laurent de Jussieu. *Byrsonima pachyphylla* ingÃ¥r i slÃ¤ktet *Byrsonima* och familjen Malpighiaceae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Bildgalleri
-----------

*
*

KÃ¤llor
------

1. â  A. Juss., 1832 *In: A. St.-Hil., Fl. Bras. Mer. 3: 77*
2. 1 2  Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., DidÅ¾iulis V. (ed) (25 juli 2014). "Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.". Species 2000: Reading, UK. http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/16768296. LÃ¤st 26 maj 2014.
3. â  World Plants: Synonymic Checklists of the Vascular Plants of the World
Externa lÃ¤nkar
--------------

* Wikimedia Commons har media som rÃ¶r *Byrsonima pachyphylla*.Bilder & media

* Wikispecies har information om *Byrsonima pachyphylla*.ArtfÃ¶rteckning


Drosophila montana

Wikipediaartiklar med identifierare från Dyntaxa

Wikipediaartiklar med identifierare från Fauna Europaea

Wikipediaartiklar med identifierare från EoL

Wikipediaartiklar med identifierare från ITIS

{{Taxobox
| name = ''Drosophila montana''
| status =
| status_Sverige = LC
| status_Sverige_ref = <ref> {{Webbref|url=http://artfakta.artdatabanken.se/taxon/240459|titel=http://artfakta.artdatabanken.se/taxon/240459|hämtdatum=2018-11-08|efternamn=Artdatabanken|förnamn=SLU|verk=artfakta.artdatabanken.se}}</ref>
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Tvåvingar]]
| ordo = Diptera
| familia_sv = [[Daggflugor]]
| familia = Drosophilidae
| subfamilia = [[Drosophilinae]]
| genus_sv =
| genus = [[Drosophila]]
| subgenus = [[Drosophila (undersläkte)|Drosophila]]
| species_group = [[Drosophila virilis (artgrupp)|Drosophila virilis]]
| species_sv =
| species = '''Drosophila montana'''
| taxon = Drosophila montana
| taxon_authority = Stone, Griffen & [[Patterson (auktor)|Patterson]], 1941
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| synonyms =
}}
'''''Drosophila montana''''' är en [[tvåvingar|tvåvinge]]art som beskrevs av Stone, Griffen och [[Patterson (auktor)|Patterson]] 1941. ''Drosophila montana'' ingår i [[släkte]]t ''[[Drosophila]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[daggflugor]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/><ref name = "dyn"/>

Arten finns i [[USA]] och [[Kanada]].<ref name = "COL"/> Arten är [[fortplantning|reproducerande]] i [[Sverige]].<ref name = "dyn"/><ref>{{Webbref|url=http://artfakta.artdatabanken.se/taxon/240459|titel=http://artfakta.artdatabanken.se/taxon/240459|hämtdatum=2018-11-08|efternamn=Artdatabanken|förnamn=SLU|verk=artfakta.artdatabanken.se}}</ref>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/drosophila+montana/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "dyn">[https://www.dyntaxa.se/taxon/info/240459?changeRoot=True Dyntaxa Drosophila montana]</ref>
<ref name = "source">''Systema Dipterorum''. Pape T. & Thompson F.C. (eds), 2011-01-06</ref>
</references>

{{Taxonbar}}

[[Kategori:Daggflugor]]
[[Kategori:Drosophila (Drosophilidae)|m]]
[[Kategori:Insekter i palearktiska regionen]]
[[Kategori:Insekter i nearktiska regionen]]

Abstract: Drosophila montana är en tvåvingeart som beskrevs av Stone, Griffen och Patterson 1941. Drosophila montana ingår i släktet Drosophila och familjen daggflugor. Arten finns i USA och Kanada. Arten är reproducerande i Sverige.

Drosophila montana
Status i Sverige: Livskraftig<link href="./Kategori:Livskraftiga_arter" rel="mw:PageProp/Category"/>

Systematik

Domän	Eukaryoter
Eukaryota

Rike	Djur
Animalia

Stam	Leddjur
Arthropoda

Understam	Sexfotingar
Hexapoda

Klass	Egentliga insekter
Insecta

Ordning	Tvåvingar
Diptera

Familj	Daggflugor
Drosophilidae

Underfamilj	Drosophilinae

Släkte	Drosophila

Undersläkte	Drosophila

Artgrupp	Drosophila virilis

Art	Drosophila montana

Vetenskapligt namn

§ Drosophila montana

Auktor	Stone, Griffen & Patterson, 1941

Hitta fler artiklar om djur med
Djurportalen

***Drosophila montana*** Ã¤r en tvÃ¥vingeart som beskrevs av Stone, Griffen och Patterson 1941. *Drosophila montana* ingÃ¥r i slÃ¤ktet *Drosophila* och familjen daggflugor.

Arten finns i USA och Kanada. Arten Ã¤r reproducerande i Sverige.

KÃ¤llor
------

1. â   Artdatabanken, SLU. "http://artfakta.artdatabanken.se/taxon/240459". *artfakta.artdatabanken.se*. http://artfakta.artdatabanken.se/taxon/240459. LÃ¤st 8 november 2018.
2. 1 2  Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.) (25 juli 2011). "Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.". Species 2000: Reading, UK. http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/drosophila+montana/match/1. LÃ¤st 24 september 2012.
3. â  *Systema Dipterorum*. Pape T. & Thompson F.C. (eds), 2011-01-06
4. 1 2  Dyntaxa Drosophila montana
5. â  Artdatabanken, SLU. "http://artfakta.artdatabanken.se/taxon/240459". *artfakta.artdatabanken.se*. http://artfakta.artdatabanken.se/taxon/240459. LÃ¤st 8 november 2018.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|
|  |  |
| --- | --- |
| Katalogdata | ââââÂ â¢Â Dyntaxa:Â 240459âÂ â¢Â EoL:Â 733801âÂ â¢Â GBIF:Â 5074156âââÂ â¢Â Inaturalist:Â 1087402âÂ â¢Â ITIS:Â 146300ââÂ â¢Â NCBI:Â 40370ââââââââââââââââââÂ â¢Â Fauna Europaea:Â 61472âââââââââââââ
 |
 |


Echenais malca

Robotskapad
Taxobox
Webbref
Robotskapad stub om äkta dagfjärilar

Robotskapade fjärilsartiklar
Robotskapade artiklar 2013-06
Äkta dagfjärilar
Echenais

{{robotskapad|Lsjbot|fjärils|datum=2013-06}}
{{Taxobox
| name = ''Echenais malca''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Fjärilar]]
| ordo = Lepidoptera
| familia_sv =
| familia = [[Riodinidae]]
| genus_sv =
| genus = [[Echenais]]
| species_sv =
| species = '''Echenais malca'''
| taxon = Echenais malca
| taxon_authority = [[William Schaus|Schaus]] 1902
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = Papilionoidea
| superfamilia_sv = [[Äkta dagfjärilar]]
| synonyms =
}}

'''''Echenais malca'''''<ref name = "COL"/> är en [[fjärilar|fjärils]]art som beskrevs av [[William Schaus]] 1902. ''Echenais malca'' ingår i [[släkte]]t ''[[Echenais]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Riodinidae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/echenais+malca/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''LepIndex: The Global Lepidoptera Names Index''. Beccaloni G.W., Scoble M.J., Robinson G.S. & Pitkin B., 2005-06-15</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om äkta dagfjärilar}}

[[Kategori:Äkta dagfjärilar]]
[[Kategori:Echenais|malca]]

Abstract: Echenais malca är en fjärilsart som beskrevs av William Schaus 1902. Echenais malca ingår i släktet Echenais och familjen Riodinidae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Echenais malca

Systematik

Domän	Eukaryoter
Eukaryota

Rike	Djur
Animalia

Stam	Leddjur
Arthropoda

Understam	Sexfotingar
Hexapoda

Klass	Egentliga insekter
Insecta

Ordning	Fjärilar
Lepidoptera

Överfamilj	Äkta dagfjärilar
Papilionoidea

Familj	Riodinidae

Släkte	Echenais

Art	Echenais malca

Vetenskapligt namn

§ Echenais malca

Auktor	Schaus 1902

Hitta fler artiklar om djur med
Djurportalen

***Echenais malca*** Ã¤r en fjÃ¤rilsart som beskrevs av William Schaus 1902. *Echenais malca* ingÃ¥r i slÃ¤ktet *Echenais* och familjen Riodinidae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

KÃ¤llor
------

1. 1 2 3  Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.) (25 juli 2011). "Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.". Species 2000: Reading, UK. http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/echenais+malca/match/1. LÃ¤st 24 september 2012.
2. â  *LepIndex: The Global Lepidoptera Names Index*. Beccaloni G.W., Scoble M.J., Robinson G.S. & Pitkin B., 2005-06-15


Bronsryttaren (dikt)

Alla artiklar som behöver källor
Dikter 1833
Ryskspråkig skönlitteratur
Ryska dikter
Verk av Aleksandr Pusjkin
Artiklar som behöver källor 2023-04
Alla artiklar märkta med mallen källor

{{Källor|datum=2023-04}}[[Fil:Alexandre Benois 004.jpg|miniatyr|[[Alexandre Benois]] illustration av dikten, 1904.]]

'''''Bronsryttaren''''' är en [[dikt]] av [[Aleksandr Pusjkin]], publicerad [[1833]]. Dikten är en hyllning till tsar [[Peter den store]] och hans stad [[Sankt Petersburg]], som ett svar på en kritisk dikt av [[Adam Mickiewicz]].

De inledande raderna, efter prologen, påminner om den sekellånga fiendskapen mellan Sverige och Ryssland, när Peter den store står vid Nevas strand och planerar för framtiden:

”Han tänkte så:

Just härifrån skall svensken hotas,

Här skall vi bygga upp en stad

Som trotsar denne sturske granne.”

[[Kategori:Dikter 1833]]
[[Kategori:Ryskspråkig skönlitteratur]]
[[Kategori:Ryska dikter]]
[[Kategori:Verk av Aleksandr Pusjkin]]

Abstract: Bronsryttaren är en dikt av Aleksandr Pusjkin, publicerad 1833. Dikten är en hyllning till tsar Peter den store och hans stad Sankt Petersburg, som ett svar på en kritisk dikt av Adam Mickiewicz. De inledande raderna, efter prologen, påminner om den sekellånga fiendskapen mellan Sverige och Ryssland, när Peter den store står vid Nevas strand och planerar för framtiden: ”Han tänkte så: Just härifrån skall svensken hotas, Här skall vi bygga upp en stad Som trotsar denne sturske granne.”

Alexandre Benois illustration av dikten, 1904.

***Bronsryttaren*** Ã¤r en dikt av Aleksandr Pusjkin, publicerad 1833. Dikten Ã¤r en hyllning till tsar Peter den store och hans stad Sankt Petersburg, som ett svar pÃ¥ en kritisk dikt av Adam Mickiewicz.

De inledande raderna, efter prologen, pÃ¥minner om den sekellÃ¥nga fiendskapen mellan Sverige och Ryssland, nÃ¤r Peter den store stÃ¥r vid Nevas strand och planerar fÃ¶r framtiden:

"Han tÃ¤nkte sÃ¥:

Just hÃ¤rifrÃ¥n skall svensken hotas,

HÃ¤r skall vi bygga upp en stad

Som trotsar denne sturske granne."


Fosterutveckling

Webbref
Bokref
Tidningsref
Mänsklig fortplantning
Se även

'''Fosterutveckling''' eller '''embryogenes''' är den process som börjar med ett [[Befruktning|befruktat]] [[ägg]] och slutar vid [[Födsel|födseln]]. Fosterutvecklingen inleds redan innan ett [[foster]] har utvecklats. Man kan dela in fosterutvecklingen i tre perioder. Dessa kallas preembryoperioden, embryoperioden och fosterperioden (även kallad fetalperioden).<ref name=":1" />

Fosterutvecklingen hos [[människan]] tar 38 veckor, det finns däggdjur som har en mycket kortare fosterutveckling och de som har än längre än så.<ref name=":1">{{Webbref|url = http://www.ne.se/lang/fosterutveckling|titel = fosterutveckling - Nationalencyklopedin på nätet|hämtdatum = 21 aug 2014}}</ref>

[[Husmus]]ens fosterutveckling tar 3 veckor. För både [[katt]] och [[hund]] är denna tid 9 veckor. För [[hästar]] tar fosterutvecklingen 48 veckor och för [[indisk elefant]] tar det 91 veckor.<ref name=":1" />

== Människans fosterutveckling ==
Graviditetslängden räknas hos människor från första dagen av den senaste menstruationen. Befruktning äger oftast rum ungefär 2 veckor efter detta.<ref name="vänbarn" />

<gallery>
Human embryo - 6 weeks.jpg|Graviditetsvecka 6, detta är 4 veckor efter befruktning.
Color10 weeks pregnant.jpg|Graviditetsvecka 10, detta är 8 veckor efter befruktning.
Color20 weeks pregnant.jpg|Graviditetsvecka 20, detta är 18 veckor efter befruktning.
Color40 weeks pregnant.jpg|Graviditetsvecka 40, detta är 38 veckor efter befruktning.
</gallery>

[[File:Human embryogenesis.png|thumb|380x380px|
Människans fosterutveckling från dag 1 till dag 23.

1: Dag 1 - Ett befruktat ägg.

2: Dag 2 - En 8-cellig [[zygot]].

3: Dag 3

4: Dag 4 - En 16-cellig [[morula]].

5: Dag 5 - En [[blastocyst]].

6: Dag 6 - Kläckning.

7: Dag 7 - Blastocycysten tränger in i livmoderväggen.

8: Dag 9

9: Dag 12

10: Dag 14

11: Dag 18

12: Dag 23 - [[fosterhinna|fosterhinnorna]] växer
]]
[[Befruktning]] sker när äggcell och [[spermie|spermiehuvud]] förenas, detta sker normalt högst upp i moderns äggledare.<ref name="vänbarn" /><ref name=":3">{{Webbref|url = http://fof.se/tidning/2007/5/har-faster-agget|titel = forskning och framsteg - hur fäster ägget ( http://fof.se/tidning/2007/5/har-faster-agget )|hämtdatum = 30 aug 2014}}</ref> Den befruktade cellen kallas en [[zygot]], som efter cirka 24-30 timmar celldelas för första gången genom [[mitos]].<ref name=":2" /> Samtidigt som celldelningar sker så transporteras det ner mot livmodern med hjälp av flimmerhår och muskler.<ref name=":3" />

Efter ett antal celldelningar bildas en cellklump kallad [[morula]], detta sker dag 3-4 efter befruktningen.<ref name=":2" /> Ungefär samtidigt kommer den fram till livmodern.<ref>{{Webbref|url = http://www.solunetti.fi/se/kehitysbiologia/alkiorakkula_(blastosysti)/|titel = http://www.solunetti.fi/se/kehitysbiologia/alkiorakkula_(blastosysti)/|hämtdatum = 5 sep 2014}}</ref>

Under dag 4-5 utvecklas en hålighet i cellmassan som gör att morulan övergår till att bli en [[blastocyst]].<ref name=":2">{{Webbref|url = http://www.ehd.org/pdf/BPD%204-26-2006%20English.pdf|titel = The biology of human development (från "the endowment for human development" - http://www.ehd.org) - http://www.ehd.org/pdf/BPD%204-26-2006%20English.pdf|hämtdatum = 29 aug 2014}}</ref> Blastocysten är ungefär 0,2 mm stor.<ref name="vänbarn" /> Blastocysten består av två typer av celler. De yttersta cellerna kallas trofoblaster och kommer att ge upphov till moderkaka och fosterhinnor. De inre cellerna kallas embryoblaster och kommer att bilda embryot. Kring blastocysten finns också ett skal gjort av [[glykoproteiner]].<ref name=":1" /><ref name=":3" /> Detta skal måste kläckas innan det befruktade ägget kan fastna i livmoderslemhinnan. Kläckningen sker på ungefär den 6:e dagen efter befruktningen genom att ägget ändrar form så att skalet går sönder, dessutom finns det [[enzymer]] i livmodern som hjälper att bryta ner skalet.<ref name=":3" /><ref name="vänbarn" />

Blastocysten börjar växa in i livmoderväggen i en process som kallas implantation. Implantationen börjar dag 6 och slutar mellan dag 10 och 12 efter befruktningen.<ref name=":2" /> Trofoblasterna blir fler och bildar som små rötter som förankrar blastocysten.<ref name=":1" />

När blastocysten blivit till en rund skiva med två lager bildar en grupp [[cell]]er ett tillväxtcentrum mellan lagren. Från detta centrum skickas en cellsträng ut rätt över skivan. Embryot får en ryggsträng eller blivande [[ryggrad]]. Huden ovanför hårdnar och veckar sig till ett dike, nervdiket.

Det andra lagret börjar dela upp sig i kroppssegment. Arm- och benknoppar börjar komma fram längs sidorna. När sedan vävnaden inuti kroppen sväller ut får den huden att förtjockas till en list. Denna list kommer senare enligt en bestämd ordning att påverka innervävnader att göra fingrar, tår, underarm, med mera. Om listen blir avbruten kommer den del som den då var färd att tillverka saknas eller bli dåligt gjord. Formgivningen av listen tros komma från en viss mall som finns i en geléartad massa, en grundsubstans, som fyller alla mellanrum. Molekylerna i grundsubstansen styr sammanfogningarna av exempelvis näsa och panna.

I tolv strömmar utefter bålens sidor rör sig de celler som ska bli revben. De möts mitt på bröstet där de bildar ett [[bröstben]]. Celler som ska bli muskler färdas mellan revbenen och i kroppsväggen nedanför. Embryots yttersta lager celler börjar göra överhud, där det så småningom ska bli hårrötter, talgkörtlar och svettkörtlar.

Embryot gör de första rörelserna omkring graviditetsvecka 7 (dvs 5 veckor efter befruktningen) .<ref>{{Webbref|url = http://www.alltomvetenskap.se/nyheter/40-veckor-i-mammas-mage-nar-far-fostret-medvetenhet|titel = http://www.alltomvetenskap.se/nyheter/40-veckor-i-mammas-mage-nar-far-fostret-medvetenhet|hämtdatum = 26 aug 2014}}</ref>

Embryoperioden hos människor räknas från andra till åttonde veckan, då fosterstadiet inleds.

=== Fosterperioden ===
Fosterperioden kallas även fetalperioden och startar hos människan i graviditetsvecka 9 (det vill säga 7 veckor efter befruktningen) och pågår fram till födseln.<ref name=":1" />

Vid graviditetsvecka 10 väger fostret ungefär 5 gram. Nästan 50% av fostrets storlek utgörs nu av huvudet.<ref name="vänbarn">{{bokref
 |år=2012
 |titel=Vänta barn
 |utgivare=Gothia Fortbildning AB
 |sid=12,16
 |isbn=978-91-7205-782-1
}}</ref><ref name=":0" /> De flesta organ finns men de behöver utvecklas mer. Fostrets ögon som tidigare suttit långt ut på huvudets sidor har nu hamnat på nästan rätt plats.<ref name=":0">{{Webbref|url = http://www.1177.se/Vastra-Gotaland/Tema/Gravid/Graviditeten/vecka-for-vecka/Graviditetskalender/Gravid-i-vecka-10/|titel = Gravid i vecka 10|hämtdatum = 21 aug 2014}}</ref>

I graviditetsvecka 11 har lungorna utvecklats lite och är fulla av fostervatten.<ref>{{Webbref|url = http://www.1177.se/Vastra-Gotaland/Tema/Gravid/Graviditeten/vecka-for-vecka/Graviditetskalender/Gravid-i-vecka-11/|titel = Gravid i vecka 11|hämtdatum = 21 aug 2014}}</ref>

I graviditetsvecka 14 väger fostret ungefär 50 gram och dess matsmältning har kommit igång, fostret sväljer fostervatten.<ref name="vänbarn" />Den genomskinliga huden täcks av små hårstrån.<ref>{{Webbref|url = http://www.1177.se/Vastra-Gotaland/Tema/Gravid/Graviditeten/vecka-for-vecka/Graviditetskalender/Gravid-i-vecka-14/|titel = Gravid i vecka 14|hämtdatum = 21 aug 2014}}</ref>

I graviditetsvecka 17 börjar fostret bilda fosterfett som skyddar dess hud från att blötas upp av fostervattnet.<ref>{{Webbref|url = http://www.1177.se/Vastra-Gotaland/Tema/Gravid/Graviditeten/vecka-for-vecka/Graviditetskalender/Gravid-i-vecka-17/|titel = Gravid i vecka 17|hämtdatum = 21 aug 2014}}</ref>

Från vecka 18 till 20 börjar den gravida kvinnan kunna känna rörelser från fostret.<ref>{{Webbref|url = http://www.ctgutbildning.se/Course/1_fysiologi/1_9/index.php|titel = Fosterfysiologi - fosterrörelser (från http://www.ctgutbildning.se)|hämtdatum = 25 aug 2014|arkivurl = https://web.archive.org/web/20140826114636/http://www.ctgutbildning.se/Course/1_fysiologi/1_9/index.php|arkivdatum = 2014-08-26}}</ref>

Efter graviditetsvecka 20 är storleken på fostret mer beroende av arvsanlag än tidigare och skillnaden i storlek hos olika foster ökar efter denna vecka.<ref>{{Webbref|url = http://www.1177.se/Vastra-Gotaland/Tema/Gravid/Graviditeten/Fosterdiagnostik/Ultraljudsundersokning-av-graviditet-/|titel = Ultraljudsundersökning av graviditet|hämtdatum = 21 aug 2014|arkivurl = https://web.archive.org/web/20140821214626/http://www.1177.se/Vastra-Gotaland/Tema/Gravid/Graviditeten/Fosterdiagnostik/Ultraljudsundersokning-av-graviditet-/|arkivdatum = 21 augusti 2014}}</ref>

Vissa barn som föds i graviditetsvecka 24 överlever men trots stora vårdinsatser så finns det stora risker för skador. Längden från hjässa till häl är då ungefär 30 cm och vikten omkring 600-700 gram.<ref name="vänbarn" />

Näsborrarna börjar öppna sig i graviditetsvecka 25.<ref>{{Webbref|url = http://www.1177.se/Vastra-Gotaland/Tema/Gravid/Graviditeten/vecka-for-vecka/Graviditetskalender/Gravid-i-vecka-25/|titel = Gravid i vecka 25|hämtdatum = 21 aug 2014}}</ref>

I graviditetsvecka 26 kan fostret öppna och stänga ögonen. I denna vecka tränar också fostret sin andning genom att dra in och ut fostervatten i lungorna.<ref>{{Webbref|url = http://www.1177.se/Vastra-Gotaland/Tema/Gravid/Graviditeten/vecka-for-vecka/Graviditetskalender/Gravid-i-vecka-26/|titel = Gravid i vecka 26|hämtdatum = 21 aug 2014}}</ref>

Om barnet skulle födas i graviditetsvecka 28 är chanserna att överleva stora. Vikten är då omkring 1,1 kg och längden cirka 36 cm.<ref name="vänbarn" />

I graviditetsvecka 32 pågår en tillväxtperiod då fostret ökar cirka 200 gram i veckan.<ref name="vänbarn" />

I graviditetsvecka 36 brukar fostret lägga sig med huvudet neråt och sjunka ner, man säger att huvudet fixeras i bäckeningången.<ref name="vänbarn" />

Det är vanligast att barn föds någon gång under graviditetsveckorna 37-42.<ref name="vänbarn" />

=== Fosterdeformationer ===
Det finns många orsaker till fosterdeformationer. De kan komma såväl av ärftliga faktorer, som moderns kost och ålder, faderns spermiekvalitet (även den beroende av kost och ålder) och yttre miljöfaktorer så som kraftiga föroreningar av luft, vatten och livsmedel.

==== Kända faktorer från modern ====
*''Ålder''. Mödrar över 35 får oftare barn med Downs syndrom.<ref>{{Webbref|url = http://www.downsyndromeprenataltesting.com/maternal-age-the-chance-for-down-syndrome-and-prenatal-testing/|titel =Maternal age, the chance for Down syndrome, and prenatal testing |hämtdatum = }}</ref>
*''Kost''. Mödrar med brist på vitamin [[B12-vitamin|B12]] löper ökad risk att föda barn med nervskador, neuralrörsdefekter, [[Ryggmärgsskada|ryggmärgsskador]] som [[ryggmärgsbråck|spina bifida]], problem med tillverkningen av röda blodkroppar, skalldeformationer och hjärnskador som senare i livet kan leda till inlärningssvårigheter och depressioner.<ref>{{Webbref|titel = Birth Defects Linked to Low Vitamin B12|url = http://www.webmd.com/baby/news/20090302/birth-defects-linked-to-low-vitamin-b12|verk = WebMD|hämtdatum = 2015-12-29|språk = engelska}}</ref>
*''Droger''. Mödrar som äter livsmedel eller naturläkemedel med valproensyra riskerar att ge sina barn [[Fetalt valproatsyndrom]]. Mödrar som dricker alkohol under graviditeten riskerar att ge sina barn [[Fetalt alkoholsyndrom]].

==== Kända faktorer från fadern (före graviditeten) ====
*''Ålder.'' Äldre fäder har ökad risk att ge avkommor med autism och schizofreni.<ref>{{Tidningsref|rubrik = The New York Times|url = http://www.nytimes.com/2007/02/28/health/28iht-snfert.4748536.html|datum = 2007-02-28|hämtdatum = 2015-12-29|issn = 0362-4331|förnamn = Roni|efternamn = Rabin}}</ref>
*''Kost''. Fäder behöver en god balans mellan [[folsyra]] och vitamin [[B12-vitamin|B12]] för att kunna producera friska spermier.<ref>{{Webbref|titel = Fathers Should Watch What They Eat Before Conceiving|url = http://www.medicaldaily.com/fathers-should-watch-what-they-eat-conceiving-bad-diet-impacts-sperm-has-long-term-effect-offspring|verk = Medical Daily|hämtdatum = 2015-12-29}}</ref>
*''Droger''. Kokain kan passera genom faderns kropp, påverka spermierna som går in i ägget och därigenom orsaka missbildningar och skada fostret.<ref>{{Tidningsref|rubrik = The New York Times|url = http://www.nytimes.com/1991/10/15/science/cocaine-using-fathers-linked-to-birth-defects.html|datum = 1991-10-15|hämtdatum = 2015-12-29|issn = 0362-4331}}</ref>

==== Kända miljöfaktorer ====
[[Ftalater]] i plastgolv kan öka risken för att generera [[Endokrina sjukdomar|hormonrubbningar]], något som i sin tur kan ge fosterpåverkan under graviditeten.<ref>{{Webbref|titel = Phthalates in Floors Can Make You and Your Children Sick|url = http://articles.mercola.com/sites/articles/archive/2012/09/26/phthalates-in-floors-affect-childrens-health.aspx|verk = Mercola.com|utgivare = https://plus.google.com/115368046333051398541|hämtdatum = 2015-12-29}}</ref>

== Människans könsutveckling ==
{{Se även|Barns sexualitet}}
Utvecklingen av [[människans könsorgan]] är en relativt komplicerad process där många olika faktorer spelar in för utvecklingen. Könskromosomdeterminering, genitallistbildning och supportcellsdifferentiering är några viktiga steg som passeras i könsutvecklingen.

=== Preembryoperioden ===
Den mänskliga könsutvecklingen initieras vid befruktningen. Det är då [[könskromosom]]uppsättningen för den utvecklande individen bestäms. Eftersom spermien, som fuserar med ägget vid befruktningen, antingen bär på en X- eller en Y-kromosom och det obefruktade ägget bär på en X-kromosom kommer det befruktade ägget, zygoten, ha en könskromosomuppsättning bestående av antingen XX- eller XY-kromosomer. Om allting går som det ska, kommer detta i slutändan leda till separata kön med tillhörande könsorgan.<ref name=":4">{{Bokref|efternamn=|förnamn=|titel=Larsen’s Human Embryology|hämtdatum=September 2016|upplaga=5|år=2014|utgivningsort=Philadelphia|kapitel=16}}</ref>

=== Embryoperioden ===
När embryot har vuxit till sig och blivit cirka fem veckor gammalt, migrerar urkönsceller in till det intermediära [[mesoderm]]et, vilket är [[Groddblad|ursprungsgroddbladet]] till många av könsorganen, i embryots [[dorsal]]a vägg från [[gulesäck]]en. Urkönscellerna migrerar sedan vidare till [[mesonefros]], vilket ligger i anslutning till mesonefrosgångarna och hålrumsepitelet (coelomiskt epitel). Detta leder till att de coelomiska epitelcellerna prolifererar och tillsammans med urkönscellerna bildar så kallade genitallister på mesonefros framsida.<ref name=":4" />

Veckan därefter, under den sjätte veckan, börjar paramesonefrosgångarna utvecklas av en invaginering av coelomiskt epitel. Dessa gångar växer sedan samman i deras nedre ([[Kaudal|kaudala]]) ände innan gångarna fortsätter ut i urogenitalsinus. Detta sker samtidigt som coelomiska epitelceller i närheten av urkönscellerna utvecklas till somatiska supportceller.<ref name=":4" />

När dessa steg genomgåtts, kommer könsorganen hos XX-, och XY-individer utvecklas på separata sätt. För att säkerställa att XX-, och XY-individers könsorgan utvecklas olika spelar en mängd olika transkriptionsfaktorer, proteiner och andra molekyler in. Speciellt viktigt för differentieringen är genen SRY. Denna gen kodar för en [[transkriptionsfaktor]] och finns på [[Y-kromosom|Y-kromosomen]] och alltså hos individer med könskromosomuppsättningen XY. SRY initierar transkription av specifika gener i de somatiska supportcellerna, vilket leder till att de differentierar sig till [[Sertolicell]]er. Frånvaro av SRY, exempelvis hos XX-individer eller XY-individer med genetiska defekter, leder till att de somatiska supportcellerna inte blir Sertoliceller.<ref name=":4" />

Sertolicellerna bildar under den sjunde veckan rete testis och, tillsammans med andra celler, testikelgångarna. Dessa testikelgångar kommer under puberteten hos XY-individen utvecklas färdigt till [[sädeskanaler]]. Inuti testikelgångarna kommer könsceller bli inkapslade, vilket är könscellernas slutgiltiga destination. Könscellerna kommer dessutom gå in i en vilande fas på grund av signaler från Sertolicellerna. Testikelgångarna får samtidigt ett skyddande lager, tunica albuginea.<ref name=":4" />

Under vecka sju hos XX-individer kommer könscellerna först proliferera för att sedan differentiera till oogonier och primära [[Äggcell|oocyter]]. De kommer därefter gå in i [[Meios|meiosens]] första steg. Meiosen inducerar en förändring i de närliggande somatiska supportcellerna att differentiera till follikelceller. Follikelcellerna inducerar därefter oocyterna att gå in i vilofas till efter puberteten. Follikelcellerna kommer sedan, tillsammans med oogonierna, bilda primitiva [[folliklar]] inuti [[ovarier]]nas kortex.<ref name=":4" />

=== Fosterperioden ===
Paramesonefros- och mesonefrosgångarna utvecklas även de olika för olika könskromosomuppsättningar. Hos XY-individer påbörjar Sertolicellerna sekrera AMH ([[Anti-müllerskt hormon|Anti-Müllerian hormone]]) runt vecka åtta. Detta får paramesonefrosgångarna att tillbakabildas. Samtidigt börjar [[testosteron]] utsöndras av de XY-unika [[Leydigcell|Leydigcellerna]]. Detta får mesonefrosgångarna att utvecklas mot sädesledare.<ref name=":4" />

Hos XX-individer tillbakabildas inte paramesonefrosgångarna, utan det är istället mesonefrosgångarna som tillbakabildas. Dessa tillbakabildas eftersom de kräver testosteron. Paramesonefrosgångarna fortsätter istället att utvecklas mot fimbrier, äggledare, uterus och vagina. Fimbrierna och äggledarna utvecklas på den övre (rostrala) delen av paramesonefrosgångarna, medan uterus och vaginan utvecklas av den sammanväxta regionen av paramesonefrosgångarna, den så kallade uterovaginala kanalen. Denna kanal kommer förlängas och få sin mynning utanför uretra.<ref name=":4" />

När könscellsgångarna har utvecklats är det dags för de yttre genitalia att bildas. Utvecklingen börjar likartat hos XX- och XY-individer genom att genitalutskottet, motsvarande glans klitoris och glans penis, växer till. Hos XX-individer viker genitalutskottet sig nedåt, in i [[labia minora]]. Den struktur som nu bildats har yttre blygdläppar, [[labia majora]], inre blygdläppar, labia minora och en [[klitoris]] i den ventrala änden. Hos XY-individer viker istället labia minora ihop sig och växer samman, medan genitalutskottet fortsätter att förlängas. Detta bildar [[penis]] med dess [[uretra]]. Vidare sväller labia majora upp och bildar [[skrotum]].<ref name=":4" />

Det sista steget under könsorgansutvecklingen innan födseln är att gonadena placeras på sina respektive ställen. [[Testikel|Testiklarna]] ska placeras i skrotum och ovarierna ska fästas i [[bukhålan]]. Båda dessa processer utförs av ligamentet gubernaculum. Detta sitter fäst i de bägge gonadena och i bukens botten. Testiklarna sänks ned i skrotum tack vare att gubernaculum förkortas successivt. Detta drar med sig den interna sneda muskeln, den transversala fascian och en invagination av peritoneum ner i skrotum. Hos XX-individer förkortas inte gubernaculum på samma sätt, utan hjälper istället till att positionera ovarierna i ett [[Bukhinna|peritonealt]] veck, det breda uterusligamentet. Detta ligament är vad som håller uterus på plats även med ett växande foster inuti.<ref name=":4" />

==Källor==
<references/>

==Externa länkar==
* [http://www.convertworld.com/sv/graviditetskalender/ Interaktiv graviditetskalender samt beräkning av förlossningsdatum]

{{Mänsklig fortplantning}}
[[Kategori:Fosterutveckling| ]]

Abstract: Fosterutveckling eller embryogenes är den process som börjar med ett befruktat ägg och slutar vid födseln. Fosterutvecklingen inleds redan innan ett foster har utvecklats. Man kan dela in fosterutvecklingen i tre perioder. Dessa kallas preembryoperioden, embryoperioden och fosterperioden. Fosterutvecklingen hos människan tar 38 veckor, det finns däggdjur som har en mycket kortare fosterutveckling och de som har än längre än så. Husmusens fosterutveckling tar 3 veckor. För både katt och hund är denna tid 9 veckor. För hästar tar fosterutvecklingen 48 veckor och för indisk elefant tar det 91 veckor.

Människans fosterutveckling från dag 1 till dag 23.

1: Dag 1 - Ett befruktat ägg.

2: Dag 2 - En 8-cellig zygot.

3: Dag 3

4: Dag 4 - En 16-cellig morula.

5: Dag 5 - En blastocyst.

6: Dag 6 - Kläckning.

7: Dag 7 - Blastocycysten tränger in i livmoderväggen.

8: Dag 9

9: Dag 12

10: Dag 14

11: Dag 18

12: Dag 23 - fosterhinnorna växer

**Fosterutveckling** eller **embryogenes** Ã¤r den process som bÃ¶rjar med ett befruktat Ã¤gg och slutar vid fÃ¶dseln. Fosterutvecklingen inleds redan innan ett foster har utvecklats. Man kan dela in fosterutvecklingen i tre perioder. Dessa kallas preembryoperioden, embryoperioden och fosterperioden (Ã¤ven kallad fetalperioden).

Fosterutvecklingen hos mÃ¤nniskan tar 38 veckor, det finns dÃ¤ggdjur som har en mycket kortare fosterutveckling och de som har Ã¤n lÃ¤ngre Ã¤n sÃ¥.

Husmusens fosterutveckling tar 3 veckor. FÃ¶r bÃ¥de katt och hund Ã¤r denna tid 9 veckor. FÃ¶r hÃ¤star tar fosterutvecklingen 48 veckor och fÃ¶r indisk elefant tar det 91 veckor.

MÃ¤nniskans fosterutveckling
---------------------------

GraviditetslÃ¤ngden rÃ¤knas hos mÃ¤nniskor frÃ¥n fÃ¶rsta dagen av den senaste menstruationen. Befruktning Ã¤ger oftast rum ungefÃ¤r 2 veckor efter detta.

* Graviditetsvecka 6, detta Ã¤r 4 veckor efter befruktning.Graviditetsvecka 6, detta Ã¤r 4 veckor efter befruktning.
* Graviditetsvecka 10, detta Ã¤r 8 veckor efter befruktning.Graviditetsvecka 10, detta Ã¤r 8 veckor efter befruktning.
* Graviditetsvecka 20, detta Ã¤r 18 veckor efter befruktning.Graviditetsvecka 20, detta Ã¤r 18 veckor efter befruktning.
* Graviditetsvecka 40, detta Ã¤r 38 veckor efter befruktning.Graviditetsvecka 40, detta Ã¤r 38 veckor efter befruktning.

Befruktning sker nÃ¤r Ã¤ggcell och spermiehuvud fÃ¶renas, detta sker normalt hÃ¶gst upp i moderns Ã¤ggledare. Den befruktade cellen kallas en zygot, som efter cirka 24-30 timmar celldelas fÃ¶r fÃ¶rsta gÃ¥ngen genom mitos. Samtidigt som celldelningar sker sÃ¥ transporteras det ner mot livmodern med hjÃ¤lp av flimmerhÃ¥r och muskler.

Efter ett antal celldelningar bildas en cellklump kallad morula, detta sker dag 3-4 efter befruktningen. UngefÃ¤r samtidigt kommer den fram till livmodern.

Under dag 4-5 utvecklas en hÃ¥lighet i cellmassan som gÃ¶r att morulan Ã¶vergÃ¥r till att bli en blastocyst. Blastocysten Ã¤r ungefÃ¤r 0,2 mm stor. Blastocysten bestÃ¥r av tvÃ¥ typer av celler. De yttersta cellerna kallas trofoblaster och kommer att ge upphov till moderkaka och fosterhinnor. De inre cellerna kallas embryoblaster och kommer att bilda embryot. Kring blastocysten finns ocksÃ¥ ett skal gjort av glykoproteiner. Detta skal mÃ¥ste klÃ¤ckas innan det befruktade Ã¤gget kan fastna i livmoderslemhinnan. KlÃ¤ckningen sker pÃ¥ ungefÃ¤r den 6:e dagen efter befruktningen genom att Ã¤gget Ã¤ndrar form sÃ¥ att skalet gÃ¥r sÃ¶nder, dessutom finns det enzymer i livmodern som hjÃ¤lper att bryta ner skalet.

Blastocysten bÃ¶rjar vÃ¤xa in i livmodervÃ¤ggen i en process som kallas implantation. Implantationen bÃ¶rjar dag 6 och slutar mellan dag 10 och 12 efter befruktningen. Trofoblasterna blir fler och bildar som smÃ¥ rÃ¶tter som fÃ¶rankrar blastocysten.

NÃ¤r blastocysten blivit till en rund skiva med tvÃ¥ lager bildar en grupp celler ett tillvÃ¤xtcentrum mellan lagren. FrÃ¥n detta centrum skickas en cellstrÃ¤ng ut rÃ¤tt Ã¶ver skivan. Embryot fÃ¥r en ryggstrÃ¤ng eller blivande ryggrad. Huden ovanfÃ¶r hÃ¥rdnar och veckar sig till ett dike, nervdiket.

Det andra lagret bÃ¶rjar dela upp sig i kroppssegment. Arm- och benknoppar bÃ¶rjar komma fram lÃ¤ngs sidorna. NÃ¤r sedan vÃ¤vnaden inuti kroppen svÃ¤ller ut fÃ¥r den huden att fÃ¶rtjockas till en list. Denna list kommer senare enligt en bestÃ¤md ordning att pÃ¥verka innervÃ¤vnader att gÃ¶ra fingrar, tÃ¥r, underarm, med mera. Om listen blir avbruten kommer den del som den dÃ¥ var fÃ¤rd att tillverka saknas eller bli dÃ¥ligt gjord. Formgivningen av listen tros komma frÃ¥n en viss mall som finns i en gelÃ©artad massa, en grundsubstans, som fyller alla mellanrum. Molekylerna i grundsubstansen styr sammanfogningarna av exempelvis nÃ¤sa och panna.

I tolv strÃ¶mmar utefter bÃ¥lens sidor rÃ¶r sig de celler som ska bli revben. De mÃ¶ts mitt pÃ¥ brÃ¶stet dÃ¤r de bildar ett brÃ¶stben. Celler som ska bli muskler fÃ¤rdas mellan revbenen och i kroppsvÃ¤ggen nedanfÃ¶r. Embryots yttersta lager celler bÃ¶rjar gÃ¶ra Ã¶verhud, dÃ¤r det sÃ¥ smÃ¥ningom ska bli hÃ¥rrÃ¶tter, talgkÃ¶rtlar och svettkÃ¶rtlar.

Embryot gÃ¶r de fÃ¶rsta rÃ¶relserna omkring graviditetsvecka 7 (dvs 5 veckor efter befruktningen) .

Embryoperioden hos mÃ¤nniskor rÃ¤knas frÃ¥n andra till Ã¥ttonde veckan, dÃ¥ fosterstadiet inleds.

### Fosterperioden

Fosterperioden kallas Ã¤ven fetalperioden och startar hos mÃ¤nniskan i graviditetsvecka 9 (det vill sÃ¤ga 7 veckor efter befruktningen) och pÃ¥gÃ¥r fram till fÃ¶dseln.

Vid graviditetsvecka 10 vÃ¤ger fostret ungefÃ¤r 5 gram. NÃ¤stan 50% av fostrets storlek utgÃ¶rs nu av huvudet. De flesta organ finns men de behÃ¶ver utvecklas mer. Fostrets Ã¶gon som tidigare suttit lÃ¥ngt ut pÃ¥ huvudets sidor har nu hamnat pÃ¥ nÃ¤stan rÃ¤tt plats.

I graviditetsvecka 11 har lungorna utvecklats lite och Ã¤r fulla av fostervatten.

I graviditetsvecka 14 vÃ¤ger fostret ungefÃ¤r 50 gram och dess matsmÃ¤ltning har kommit igÃ¥ng, fostret svÃ¤ljer fostervatten.Den genomskinliga huden tÃ¤cks av smÃ¥ hÃ¥rstrÃ¥n.

I graviditetsvecka 17 bÃ¶rjar fostret bilda fosterfett som skyddar dess hud frÃ¥n att blÃ¶tas upp av fostervattnet.

FrÃ¥n vecka 18 till 20 bÃ¶rjar den gravida kvinnan kunna kÃ¤nna rÃ¶relser frÃ¥n fostret.

Efter graviditetsvecka 20 Ã¤r storleken pÃ¥ fostret mer beroende av arvsanlag Ã¤n tidigare och skillnaden i storlek hos olika foster Ã¶kar efter denna vecka.

Vissa barn som fÃ¶ds i graviditetsvecka 24 Ã¶verlever men trots stora vÃ¥rdinsatser sÃ¥ finns det stora risker fÃ¶r skador. LÃ¤ngden frÃ¥n hjÃ¤ssa till hÃ¤l Ã¤r dÃ¥ ungefÃ¤r 30 cm och vikten omkring 600-700 gram.

NÃ¤sborrarna bÃ¶rjar Ã¶ppna sig i graviditetsvecka 25.

I graviditetsvecka 26 kan fostret Ã¶ppna och stÃ¤nga Ã¶gonen. I denna vecka trÃ¤nar ocksÃ¥ fostret sin andning genom att dra in och ut fostervatten i lungorna.

Om barnet skulle fÃ¶das i graviditetsvecka 28 Ã¤r chanserna att Ã¶verleva stora. Vikten Ã¤r dÃ¥ omkring 1,1 kg och lÃ¤ngden cirka 36 cm.

I graviditetsvecka 32 pÃ¥gÃ¥r en tillvÃ¤xtperiod dÃ¥ fostret Ã¶kar cirka 200 gram i veckan.

I graviditetsvecka 36 brukar fostret lÃ¤gga sig med huvudet nerÃ¥t och sjunka ner, man sÃ¤ger att huvudet fixeras i bÃ¤ckeningÃ¥ngen.

Det Ã¤r vanligast att barn fÃ¶ds nÃ¥gon gÃ¥ng under graviditetsveckorna 37-42.

### Fosterdeformationer

Det finns mÃ¥nga orsaker till fosterdeformationer. De kan komma sÃ¥vÃ¤l av Ã¤rftliga faktorer, som moderns kost och Ã¥lder, faderns spermiekvalitet (Ã¤ven den beroende av kost och Ã¥lder) och yttre miljÃ¶faktorer sÃ¥ som kraftiga fÃ¶roreningar av luft, vatten och livsmedel.

#### KÃ¤nda faktorer frÃ¥n modern

* *Ãlder*. MÃ¶drar Ã¶ver 35 fÃ¥r oftare barn med Downs syndrom.
* *Kost*. MÃ¶drar med brist pÃ¥ vitamin B12 lÃ¶per Ã¶kad risk att fÃ¶da barn med nervskador, neuralrÃ¶rsdefekter, ryggmÃ¤rgsskador som spina bifida, problem med tillverkningen av rÃ¶da blodkroppar, skalldeformationer och hjÃ¤rnskador som senare i livet kan leda till inlÃ¤rningssvÃ¥righeter och depressioner.
* *Droger*. MÃ¶drar som Ã¤ter livsmedel eller naturlÃ¤kemedel med valproensyra riskerar att ge sina barn Fetalt valproatsyndrom. MÃ¶drar som dricker alkohol under graviditeten riskerar att ge sina barn Fetalt alkoholsyndrom.

#### KÃ¤nda faktorer frÃ¥n fadern (fÃ¶re graviditeten)

* *Ãlder.* Ãldre fÃ¤der har Ã¶kad risk att ge avkommor med autism och schizofreni.
* *Kost*. FÃ¤der behÃ¶ver en god balans mellan folsyra och vitamin B12 fÃ¶r att kunna producera friska spermier.
* *Droger*. Kokain kan passera genom faderns kropp, pÃ¥verka spermierna som gÃ¥r in i Ã¤gget och dÃ¤rigenom orsaka missbildningar och skada fostret.

#### KÃ¤nda miljÃ¶faktorer

Ftalater i plastgolv kan Ã¶ka risken fÃ¶r att generera hormonrubbningar, nÃ¥got som i sin tur kan ge fosterpÃ¥verkan under graviditeten.

MÃ¤nniskans kÃ¶nsutveckling
-------------------------

Se Ã¤ven: Barns sexualitet
Utvecklingen av mÃ¤nniskans kÃ¶nsorgan Ã¤r en relativt komplicerad process dÃ¤r mÃ¥nga olika faktorer spelar in fÃ¶r utvecklingen. KÃ¶nskromosomdeterminering, genitallistbildning och supportcellsdifferentiering Ã¤r nÃ¥gra viktiga steg som passeras i kÃ¶nsutvecklingen.

### Preembryoperioden

Den mÃ¤nskliga kÃ¶nsutvecklingen initieras vid befruktningen. Det Ã¤r dÃ¥ kÃ¶nskromosomuppsÃ¤ttningen fÃ¶r den utvecklande individen bestÃ¤ms. Eftersom spermien, som fuserar med Ã¤gget vid befruktningen, antingen bÃ¤r pÃ¥ en X- eller en Y-kromosom och det obefruktade Ã¤gget bÃ¤r pÃ¥ en X-kromosom kommer det befruktade Ã¤gget, zygoten, ha en kÃ¶nskromosomuppsÃ¤ttning bestÃ¥ende av antingen XX- eller XY-kromosomer. Om allting gÃ¥r som det ska, kommer detta i slutÃ¤ndan leda till separata kÃ¶n med tillhÃ¶rande kÃ¶nsorgan.

### Embryoperioden

NÃ¤r embryot har vuxit till sig och blivit cirka fem veckor gammalt, migrerar urkÃ¶nsceller in till det intermediÃ¤ra mesodermet, vilket Ã¤r ursprungsgroddbladet till mÃ¥nga av kÃ¶nsorganen, i embryots dorsala vÃ¤gg frÃ¥n gulesÃ¤cken. UrkÃ¶nscellerna migrerar sedan vidare till mesonefros, vilket ligger i anslutning till mesonefrosgÃ¥ngarna och hÃ¥lrumsepitelet (coelomiskt epitel). Detta leder till att de coelomiska epitelcellerna prolifererar och tillsammans med urkÃ¶nscellerna bildar sÃ¥ kallade genitallister pÃ¥ mesonefros framsida.

Veckan dÃ¤refter, under den sjÃ¤tte veckan, bÃ¶rjar paramesonefrosgÃ¥ngarna utvecklas av en invaginering av coelomiskt epitel. Dessa gÃ¥ngar vÃ¤xer sedan samman i deras nedre (kaudala) Ã¤nde innan gÃ¥ngarna fortsÃ¤tter ut i urogenitalsinus. Detta sker samtidigt som coelomiska epitelceller i nÃ¤rheten av urkÃ¶nscellerna utvecklas till somatiska supportceller.

NÃ¤r dessa steg genomgÃ¥tts, kommer kÃ¶nsorganen hos XX-, och XY-individer utvecklas pÃ¥ separata sÃ¤tt. FÃ¶r att sÃ¤kerstÃ¤lla att XX-, och XY-individers kÃ¶nsorgan utvecklas olika spelar en mÃ¤ngd olika transkriptionsfaktorer, proteiner och andra molekyler in. Speciellt viktigt fÃ¶r differentieringen Ã¤r genen SRY. Denna gen kodar fÃ¶r en transkriptionsfaktor och finns pÃ¥ Y-kromosomen och alltsÃ¥ hos individer med kÃ¶nskromosomuppsÃ¤ttningen XY. SRY initierar transkription av specifika gener i de somatiska supportcellerna, vilket leder till att de differentierar sig till Sertoliceller. FrÃ¥nvaro av SRY, exempelvis hos XX-individer eller XY-individer med genetiska defekter, leder till att de somatiska supportcellerna inte blir Sertoliceller.

Sertolicellerna bildar under den sjunde veckan rete testis och, tillsammans med andra celler, testikelgÃ¥ngarna. Dessa testikelgÃ¥ngar kommer under puberteten hos XY-individen utvecklas fÃ¤rdigt till sÃ¤deskanaler. Inuti testikelgÃ¥ngarna kommer kÃ¶nsceller bli inkapslade, vilket Ã¤r kÃ¶nscellernas slutgiltiga destination. KÃ¶nscellerna kommer dessutom gÃ¥ in i en vilande fas pÃ¥ grund av signaler frÃ¥n Sertolicellerna. TestikelgÃ¥ngarna fÃ¥r samtidigt ett skyddande lager, tunica albuginea.

Under vecka sju hos XX-individer kommer kÃ¶nscellerna fÃ¶rst proliferera fÃ¶r att sedan differentiera till oogonier och primÃ¤ra oocyter. De kommer dÃ¤refter gÃ¥ in i meiosens fÃ¶rsta steg. Meiosen inducerar en fÃ¶rÃ¤ndring i de nÃ¤rliggande somatiska supportcellerna att differentiera till follikelceller. Follikelcellerna inducerar dÃ¤refter oocyterna att gÃ¥ in i vilofas till efter puberteten. Follikelcellerna kommer sedan, tillsammans med oogonierna, bilda primitiva folliklar inuti ovariernas kortex.

### Fosterperioden

Paramesonefros- och mesonefrosgÃ¥ngarna utvecklas Ã¤ven de olika fÃ¶r olika kÃ¶nskromosomuppsÃ¤ttningar. Hos XY-individer pÃ¥bÃ¶rjar Sertolicellerna sekrera AMH (Anti-MÃ¼llerian hormone) runt vecka Ã¥tta. Detta fÃ¥r paramesonefrosgÃ¥ngarna att tillbakabildas. Samtidigt bÃ¶rjar testosteron utsÃ¶ndras av de XY-unika Leydigcellerna. Detta fÃ¥r mesonefrosgÃ¥ngarna att utvecklas mot sÃ¤desledare.

Hos XX-individer tillbakabildas inte paramesonefrosgÃ¥ngarna, utan det Ã¤r istÃ¤llet mesonefrosgÃ¥ngarna som tillbakabildas. Dessa tillbakabildas eftersom de krÃ¤ver testosteron. ParamesonefrosgÃ¥ngarna fortsÃ¤tter istÃ¤llet att utvecklas mot fimbrier, Ã¤ggledare, uterus och vagina. Fimbrierna och Ã¤ggledarna utvecklas pÃ¥ den Ã¶vre (rostrala) delen av paramesonefrosgÃ¥ngarna, medan uterus och vaginan utvecklas av den sammanvÃ¤xta regionen av paramesonefrosgÃ¥ngarna, den sÃ¥ kallade uterovaginala kanalen. Denna kanal kommer fÃ¶rlÃ¤ngas och fÃ¥ sin mynning utanfÃ¶r uretra.

NÃ¤r kÃ¶nscellsgÃ¥ngarna har utvecklats Ã¤r det dags fÃ¶r de yttre genitalia att bildas. Utvecklingen bÃ¶rjar likartat hos XX- och XY-individer genom att genitalutskottet, motsvarande glans klitoris och glans penis, vÃ¤xer till. Hos XX-individer viker genitalutskottet sig nedÃ¥t, in i labia minora. Den struktur som nu bildats har yttre blygdlÃ¤ppar, labia majora, inre blygdlÃ¤ppar, labia minora och en klitoris i den ventrala Ã¤nden. Hos XY-individer viker istÃ¤llet labia minora ihop sig och vÃ¤xer samman, medan genitalutskottet fortsÃ¤tter att fÃ¶rlÃ¤ngas. Detta bildar penis med dess uretra. Vidare svÃ¤ller labia majora upp och bildar skrotum.

Det sista steget under kÃ¶nsorgansutvecklingen innan fÃ¶dseln Ã¤r att gonadena placeras pÃ¥ sina respektive stÃ¤llen. Testiklarna ska placeras i skrotum och ovarierna ska fÃ¤stas i bukhÃ¥lan. BÃ¥da dessa processer utfÃ¶rs av ligamentet gubernaculum. Detta sitter fÃ¤st i de bÃ¤gge gonadena och i bukens botten. Testiklarna sÃ¤nks ned i skrotum tack vare att gubernaculum fÃ¶rkortas successivt. Detta drar med sig den interna sneda muskeln, den transversala fascian och en invagination av peritoneum ner i skrotum. Hos XX-individer fÃ¶rkortas inte gubernaculum pÃ¥ samma sÃ¤tt, utan hjÃ¤lper istÃ¤llet till att positionera ovarierna i ett peritonealt veck, det breda uterusligamentet. Detta ligament Ã¤r vad som hÃ¥ller uterus pÃ¥ plats Ã¤ven med ett vÃ¤xande foster inuti.

KÃ¤llor
------

1. 1 2 3 4 5 6  "fosterutveckling - Nationalencyklopedin pÃ¥ nÃ¤tet". http://www.ne.se/lang/fosterutveckling. LÃ¤st 21 augusti 2014.
2. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11   *VÃ¤nta barn*. Gothia Fortbildning AB. 2012. sid.Â 12,16. ISBN 978-91-7205-782-1
3. 1 2 3 4  "forskning och framsteg - hur fÃ¤ster Ã¤gget ( http://fof.se/tidning/2007/5/har-faster-agget )". http://fof.se/tidning/2007/5/har-faster-agget. LÃ¤st 30 augusti 2014.
4. 1 2 3 4  "The biology of human development (frÃ¥n "the endowment for human development" - http://www.ehd.org) - http://www.ehd.org/pdf/BPD%204-26-2006%20English.pdf". http://www.ehd.org/pdf/BPD%204-26-2006%20English.pdf. LÃ¤st 29 augusti 2014.
5. â  "http://www.solunetti.fi/se/kehitysbiologia/alkiorakkula\_(blastosysti)/". http://www.solunetti.fi/se/kehitysbiologia/alkiorakkula\_(blastosysti)/. LÃ¤st 5 september 2014.
6. â  "http://www.alltomvetenskap.se/nyheter/40-veckor-i-mammas-mage-nar-far-fostret-medvetenhet". http://www.alltomvetenskap.se/nyheter/40-veckor-i-mammas-mage-nar-far-fostret-medvetenhet. LÃ¤st 26 augusti 2014.
7. 1 2  "Gravid i vecka 10". http://www.1177.se/Vastra-Gotaland/Tema/Gravid/Graviditeten/vecka-for-vecka/Graviditetskalender/Gravid-i-vecka-10/. LÃ¤st 21 augusti 2014.
8. â  "Gravid i vecka 11". http://www.1177.se/Vastra-Gotaland/Tema/Gravid/Graviditeten/vecka-for-vecka/Graviditetskalender/Gravid-i-vecka-11/. LÃ¤st 21 augusti 2014.
9. â  "Gravid i vecka 14". http://www.1177.se/Vastra-Gotaland/Tema/Gravid/Graviditeten/vecka-for-vecka/Graviditetskalender/Gravid-i-vecka-14/. LÃ¤st 21 augusti 2014.
10. â  "Gravid i vecka 17". http://www.1177.se/Vastra-Gotaland/Tema/Gravid/Graviditeten/vecka-for-vecka/Graviditetskalender/Gravid-i-vecka-17/. LÃ¤st 21 augusti 2014.
11. â  "Fosterfysiologi - fosterrÃ¶relser (frÃ¥n http://www.ctgutbildning.se)". Arkiverad frÃ¥n originalet den 26 augusti 2014. https://web.archive.org/web/20140826114636/http://www.ctgutbildning.se/Course/1\_fysiologi/1\_9/index.php. LÃ¤st 25 augusti 2014.
12. â  "UltraljudsundersÃ¶kning av graviditet". Arkiverad frÃ¥n originalet den 21 augusti 2014. https://web.archive.org/web/20140821214626/http://www.1177.se/Vastra-Gotaland/Tema/Gravid/Graviditeten/Fosterdiagnostik/Ultraljudsundersokning-av-graviditet-/. LÃ¤st 21 augusti 2014.
13. â  "Gravid i vecka 25". http://www.1177.se/Vastra-Gotaland/Tema/Gravid/Graviditeten/vecka-for-vecka/Graviditetskalender/Gravid-i-vecka-25/. LÃ¤st 21 augusti 2014.
14. â  "Gravid i vecka 26". http://www.1177.se/Vastra-Gotaland/Tema/Gravid/Graviditeten/vecka-for-vecka/Graviditetskalender/Gravid-i-vecka-26/. LÃ¤st 21 augusti 2014.
15. â  "Maternal age, the chance for Down syndrome, and prenatal testing". http://www.downsyndromeprenataltesting.com/maternal-age-the-chance-for-down-syndrome-and-prenatal-testing/.
16. â  "Birth Defects Linked to Low Vitamin B12" (pÃ¥ engelska). *WebMD*. http://www.webmd.com/baby/news/20090302/birth-defects-linked-to-low-vitamin-b12. LÃ¤st 29 december 2015.
17. â  Rabin, Roni (28 februari 2007). "The New York Times". ISSN 0362-4331. http://www.nytimes.com/2007/02/28/health/28iht-snfert.4748536.html. LÃ¤st 29 december 2015.
18. â  "Fathers Should Watch What They Eat Before Conceiving". *Medical Daily*. http://www.medicaldaily.com/fathers-should-watch-what-they-eat-conceiving-bad-diet-impacts-sperm-has-long-term-effect-offspring. LÃ¤st 29 december 2015.
19. â  "The New York Times". 15 oktober 1991. ISSN 0362-4331. http://www.nytimes.com/1991/10/15/science/cocaine-using-fathers-linked-to-birth-defects.html. LÃ¤st 29 december 2015.
20. â  "Phthalates in Floors Can Make You and Your Children Sick". *Mercola.com*. https://plus.google.com/115368046333051398541. http://articles.mercola.com/sites/articles/archive/2012/09/26/phthalates-in-floors-affect-childrens-health.aspx. LÃ¤st 29 december 2015.
21. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  "16". *Larsen's Human Embryology* (5). Philadelphia. 2014. LÃ¤st 1 september 2016
Externa lÃ¤nkar
--------------

* Interaktiv graviditetskalender samt berÃ¤kning av fÃ¶rlossningsdatum

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|
| vÂ â¢Â rMÃ¤nsklig fortplantning och graviditet |
| --- |
|  |
| Anatomi och processer |
|  |  |
| --- | --- |
| Kvinnan | LivmoderÂ Â·  LivmoderslemhinnaÂ Â·  ModerkakaÂ Â·  OogenesÂ Â·  ÃggledareÂ Â·  ÃggcellÂ Â·  ÃgglossningÂ Â·  ÃggreservÂ Â·  Ãggstock |
|  |
| Mannen | Manlig ejakulationÂ Â·  ProstataÂ Â·  SpermatogenesÂ Â·  SpermaÂ Â·  SpermieÂ Â·  Testikel |
|  |
| Utveckling | KÃ¶nsdifferentieringÂ Â·  PubertetÂ Â·  KlimakteriumÂ Â·  AndropausÂ Â·  Menopaus |
 |  |
|  |
| Tekniker | SamlagÂ Â·  Assisterad befruktning (*InseminationÂ Â·  In vitro-fertilisering*)Â Â·  AbortÂ Â·  SkrapningÂ Â·  ÃggdonationÂ Â·  SpermadonationÂ Â·  Fosterdiagnostik |
|  |
| Hormoner | InhibinÂ Â·  hCGÂ Â·  KortikotropinfrisÃ¤ttande hormonÂ Â·  OxytocinÂ Â·  ProgesteronÂ Â·  ProlaktinÂ Â·  RelaxinÂ Â·  Ãstriol |
|  |
| Fosterutveckling | BefruktningÂ Â·  ZygotÂ Â·  MorulaÂ Â·  BlastocystÂ Â·  EmbryoÂ Â·  FosterÂ Â·  NavelstrÃ¤ngÂ Â·  FostervattenÂ Â·  Fosterhinna (*AmnionÂ Â·  KorionÂ Â·  AllantoisÂ Â·  GulesÃ¤ck*)Â Â·  Fetus in fetu |
|  |
| FÃ¶rlossning och barnsÃ¤ng | Vaginal fÃ¶rlossningÂ Â·  AuroramottagningÂ Â·  KejsarsnittÂ Â·  VattenfÃ¶rlossningÂ Â·  HemfÃ¶rlossningÂ Â·  Amning |
|  |
| Komplikationer | Ofrivillig barnlÃ¶shetÂ Â·  Hyperemesis gravidarumÂ Â·  UtomkvedshavandeskapÂ Â·  MissfallÂ Â·  FosterdÃ¶dÂ Â·  GraviditetstoxikosÂ Â·  GraviditetshypertoniÂ Â·  GraviditetsdiabetesÂ Â·  FÃ¶rlossningsskadaÂ Â·  AnalsfinkterskadaÂ Â·  PostpartumdepressionÂ Â·  PostpartumpsykosÂ Â·  PlÃ¶tslig spÃ¤dbarnsdÃ¶dÂ Â·  MÃ¶dradÃ¶dlighetÂ Â·  Fetalt alkoholsyndromÂ Â·  DruvbÃ¶rd |
|  |
| Politik | AbortmotstÃ¥ndÂ Â·  BefolkningspolitikÂ Â·  CelibatÂ Â·  FamiljeplaneringÂ Â·  FamiljepolitikÂ Â·  FÃ¶rÃ¤ldraledighetÂ Â·  Ja till livetÂ Â·  LebensbornÂ Â·  MÃ¶dravÃ¥rdÂ Â·  TvÃ¥ngssteriliseringÂ Â·  Biomakt |
 |


Paramyzus longirostris

Robotskapad
Taxobox
Webbref
Robotskapad stub om långrörsbladlöss

Robotskapade insektsartiklar
Robotskapade artiklar 2013-04
Långrörsbladlöss
Paramyzus

{{robotskapad|Lsjbot|insekts|datum=2013-04}}
{{Taxobox
| name = ''Paramyzus longirostris''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Halvvingar]]
| ordo = Hemiptera
| familia_sv = [[Långrörsbladlöss]]
| familia = Aphididae
| genus_sv =
| genus = [[Paramyzus]]
| species_sv =
| species = '''Paramyzus longirostris'''
| taxon = Paramyzus longirostris
| taxon_authority =
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Aphidoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Paramyzus longirostris'''''<ref name = "col62777"/><ref name = "col62924"/><ref name = "col63640"/> är en [[insekter|insekts]]art. ''Paramyzus longirostris'' ingår i [[släkte]]t ''[[Paramyzus]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[långrörsbladlöss]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/paramyzus+longirostris/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col62777">Remaudière, G. & M. Remaudière (1997) , Catalogue of the World’s Aphididae, INRA, Paris 473 pp</ref>
<ref name = "col62924">Pashtshenko & Lobkova In Lelei [Ed.] (1990) On the fauna of aphids (Homoptera, Aphidinea) of Kamchatka , News of insect systematics of the Soviet Far East, Akademiya Nauk SSSR, Dalnevostochnoe Otdelenie, Vladivostok 5-27</ref>
<ref name = "col63640">Shaposhnikov & Stekolshchikov (1989) New species of aphids (Homoptera, Aphidoidea) from umbelliferous plants from the Russian Far East, Entomologicheskoe Obozrenie 64(4):727-738</ref>
<ref name = "source">''AphidSF: Aphid Species File''. Favret C., 2010-04-14</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om långrörsbladlöss}}

[[Kategori:Långrörsbladlöss]]
[[Kategori:Paramyzus|longirostris]]

Abstract: Paramyzus longirostris är en insektsart. Paramyzus longirostris ingår i släktet Paramyzus och familjen långrörsbladlöss. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Paramyzus longirostris

Systematik

Domän	Eukaryoter
Eukaryota

Rike	Djur
Animalia

Stam	Leddjur
Arthropoda

Understam	Sexfotingar
Hexapoda

Klass	Egentliga insekter
Insecta

Ordning	Halvvingar
Hemiptera

Överfamilj	Aphidoidea

Familj	Långrörsbladlöss
Aphididae

Släkte	Paramyzus

Art	Paramyzus longirostris

Vetenskapligt namn

§ Paramyzus longirostris

Hitta fler artiklar om djur med
Djurportalen

***Paramyzus longirostris*** Ã¤r en insektsart. *Paramyzus longirostris* ingÃ¥r i slÃ¤ktet *Paramyzus* och familjen lÃ¥ngrÃ¶rsbladlÃ¶ss. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

KÃ¤llor
------

1. â  RemaudiÃ¨re, G. & M. RemaudiÃ¨re (1997) , Catalogue of the World's Aphididae, INRA, Paris 473 pp
2. â  Pashtshenko & Lobkova In Lelei [Ed.] (1990) On the fauna of aphids (Homoptera, Aphidinea) of Kamchatka , News of insect systematics of the Soviet Far East, Akademiya Nauk SSSR, Dalnevostochnoe Otdelenie, Vladivostok 5-27
3. â  Shaposhnikov & Stekolshchikov (1989) New species of aphids (Homoptera, Aphidoidea) from umbelliferous plants from the Russian Far East, Entomologicheskoe Obozrenie 64(4):727-738
4. 1 2  Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.) (25 juli 2011). "Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.". Species 2000: Reading, UK. http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/paramyzus+longirostris/match/1. LÃ¤st 24 september 2012.
5. â  *AphidSF: Aphid Species File*. Favret C., 2010-04-14


Stein Eriksen

MedaljStart
MedaljSport
MedaljOS
MedaljGuld
MedaljSilver
MedaljVM
Webbref
FIS
Olympisk mästare storslalom herrar
MedaljBrons
MedaljSlut
Tidningsref
Tidskriftsref

{{MedaljStart|Stein Eriksen skiløper - L0029 455Fo30141606080173.jpg|250px|}}
{{MedaljSport|[[Alpin skidsport]], herrar}}
{{MedaljOS}}
{{MedaljGuld|[[Olympiska vinterspelen 1952|Oslo 1952]]|[[herrarnas storslalom i alpin skidåkning vid olympiska vinterspelen 1952|Storslalom]]}}
{{MedaljSilver|[[Olympiska vinterspelen 1952|Oslo 1952]]|[[herrarnas slalom i alpin skidåkning vid olympiska vinterspelen 1952|Slalom]]}}
{{MedaljVM}}
{{MedaljGuld| [[Världsmästerskapen i alpin skidsport 1954|Åre 1954]]|[[Slalom]]}}
{{MedaljGuld| [[Världsmästerskapen i alpin skidsport 1954|Åre 1954]]|[[Storslalom]]}}
{{MedaljGuld| [[Världsmästerskapen i alpin skidsport 1954|Åre 1954]]|[[Alpin kombination]]}}
{{MedaljBrons| [[Världsmästerskapen i alpin skidsport 1950|Aspen 1950]]|[[Slalom]]}}
{{MedaljSlut}}

'''Stein Eriksen''', född [[11 december]] [[1927]] i [[Oslo]], död [[27 december]] [[2015]] i [[Park City, Utah|Park City]] i [[Utah]],<ref name="ISHA1"/> var en [[Norge|norsk]] [[alpin skidsport|alpin skidåkare]].

Eriksen vann [[Olympiska vinterspelen 1952|OS-guld 1952]] i [[Storslalom]] och blev den förste alpine skidåkaren utanför [[Alperna]] som vann OS-guld i alpint.

När VM arrangerades i [[Åre]] [[1954]] dominerade han herrtävlingarna, och tog tre guld.<ref>{{tidningsref|url=https://www.aftonbladet.se/sportbladet/vintersport/alpint/article22005906.ab|rubrik=Norsk skidlegendar död|tidning=Sportbladet|språk=svenska|författare=Martin Tolén|datum=28 december 2015|hämtdatum=10 april 2018}}</ref>

Efter karriären flyttade Eriksen till [[USA]] och jobbade som skidinstruktör.
Eriksens pappa [[Marius Eriksen]] deltog i [[Olympiska sommarspelen 1912]] som [[gymnast]].

== Utmärkelser ==
*[[Holmenkollenmedaljen]] [[1952]]<ref>{{Tidskriftsref|rubrik=Holmenkollmedaljen|url=http://snl.no/Holmenkollmedaljen|tidskrift=Store norske leksikon|år=2022-03-20|hämtdatum=2022-05-01|språk=nb|förnamn=Rolf|efternamn=Bryhn|förnamn2=Jørn|efternamn2=Sundby}}</ref>
*[[Norska sportjournalisternas statyett]] [[1951]] och [[1954]]<ref>{{Tidskriftsref|rubrik=Sportsjournalistenes statuett|url=http://snl.no/Sportsjournalistenes_statuett|tidskrift=Store norske leksikon|år=2021-12-31|hämtdatum=2022-05-01|språk=nb|förnamn=Rolf|efternamn=Bryhn}}</ref>
*[[Aftenpostens guldmedalj|Morgenbladets guldmedalj]] [[1951]]<ref>{{Tidskriftsref|rubrik=Aftenpostens gullmedalje|url=http://snl.no/Aftenpostens_gullmedalje|tidskrift=Store norske leksikon|år=2021-12-24|hämtdatum=2022-05-01|språk=nb|förnamn=Rolf|efternamn=Bryhn}}</ref>

== Referenser ==
=== Noter ===
<references>
<ref name="ISHA1">{{webbref|titel=Olympic Champion, Face of Skiing for a Generation |url=https://skiinghistory.org/lives/stein-eriksen |utgivare=International Skiing History Assoc |datum=27 december 2015 |hämtdatum=28 december 2015}}</ref>
</references>

==Externa länkar==
*{{FIS|S=AL|ID=15844}}
*[http://steineriksenskifilms.com/ Stein Eriksen Ski Films]

{{Olympisk mästare storslalom herrar}}
{{STANDARDSORTERING:Eriksen, Stein}}

[[Kategori:Födda 1927]]
[[Kategori:Avlidna 2015]]
[[Kategori:Norska alpina skidåkare]]
[[Kategori:Norska olympiska guldmedaljörer]]
[[Kategori:Norska olympiska silvermedaljörer]]
[[Kategori:Olympiska guldmedaljörer 1952]]
[[Kategori:Olympiska silvermedaljörer 1952]]
[[Kategori:Mottagare av Holmenkollenmedaljen]]
[[Kategori:Män]]
[[Kategori:Idrottare från Oslo]]
[[Kategori:Tävlande vid olympiska vinterspelen 1948 från Norge]]
[[Kategori:Tävlande i alpin skidåkning vid olympiska vinterspelen 1948]]
[[Kategori:Tävlande vid olympiska vinterspelen 1952 från Norge]]
[[Kategori:Tävlande i alpin skidåkning vid olympiska vinterspelen 1952]]
[[Kategori:Världsmästare i alpin skidsport]]
[[Kategori:Norska idrottare under 1900-talet]]

Abstract:
Stein Eriksen, född 11 december 1927 i Oslo, död 27 december 2015 i Park City i Utah, var en norsk alpin skidåkare. Eriksen vann OS-guld 1952 i Storslalom och blev den förste alpine skidåkaren utanför Alperna som vann OS-guld i alpint. När VM arrangerades i Åre 1954 dominerade han herrtävlingarna, och tog tre guld. Efter karriären flyttade Eriksen till USA och jobbade som skidinstruktör.
Eriksens pappa Marius Eriksen deltog i Olympiska sommarspelen 1912 som gymnast.

Stein Eriksen

<img class="mw-file-element" data-file-height="6797" data-file-type="bitmap" data-file-width="6770" decoding="async" height="251" resource="./Fil:Stein_Eriksen_skiløper_-_L0029_455Fo30141606080173.jpg" src="//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3f/Stein_Eriksen_skil%C3%B8per_-_L0029_455Fo30141606080173.jpg/250px-Stein_Eriksen_skil%C3%B8per_-_L0029_455Fo30141606080173.jpg" srcset="//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3f/Stein_Eriksen_skil%C3%B8per_-_L0029_455Fo30141606080173.jpg/375px-Stein_Eriksen_skil%C3%B8per_-_L0029_455Fo30141606080173.jpg 1.5x, //upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3f/Stein_Eriksen_skil%C3%B8per_-_L0029_455Fo30141606080173.jpg/500px-Stein_Eriksen_skil%C3%B8per_-_L0029_455Fo30141606080173.jpg 2x" width="250"/>

Alpin skidsport, herrar

<img class="mw-file-element" data-file-height="495" data-file-type="drawing" data-file-width="1020" decoding="async" height="12" resource="./Fil:Olympic_rings_with_transparent_rims.svg" src="//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/55/Olympic_rings_with_transparent_rims.svg/25px-Olympic_rings_with_transparent_rims.svg.png" srcset="//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/55/Olympic_rings_with_transparent_rims.svg/38px-Olympic_rings_with_transparent_rims.svg.png 1.5x, //upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/55/Olympic_rings_with_transparent_rims.svg/50px-Olympic_rings_with_transparent_rims.svg.png 2x" width="25"/> Olympiska spel

Guld	Oslo 1952	Storslalom

Silver	Oslo 1952	Slalom

Världsmästerskap

Guld	Åre 1954	Slalom

Guld	Åre 1954	Storslalom

Guld	Åre 1954	Alpin kombination

Brons	Aspen 1950	Slalom

**Stein Eriksen**, fÃ¶dd 11 december 1927 i Oslo, dÃ¶d 27 december 2015 i Park City i Utah, var en norsk alpin skidÃ¥kare.

Eriksen vann OS-guld 1952 i Storslalom och blev den fÃ¶rste alpine skidÃ¥karen utanfÃ¶r Alperna som vann OS-guld i alpint.

NÃ¤r VM arrangerades i Ãre 1954 dominerade han herrtÃ¤vlingarna, och tog tre guld.

Efter karriÃ¤ren flyttade Eriksen till USA och jobbade som skidinstruktÃ¶r.
Eriksens pappa Marius Eriksen deltog i Olympiska sommarspelen 1912 som gymnast.

UtmÃ¤rkelser
-----------

* Holmenkollenmedaljen 1952
* Norska sportjournalisternas statyett 1951 och 1954
* Morgenbladets guldmedalj 1951

Referenser
----------

### Noter

1. â  "Olympic Champion, Face of Skiing for a Generation". International Skiing History Assoc. 27 december 2015. https://skiinghistory.org/lives/stein-eriksen. LÃ¤st 28 december 2015.
2. â  Martin TolÃ©n (28 december 2015). "Norsk skidlegendar dÃ¶d" (pÃ¥ svenska). *Sportbladet*. https://www.aftonbladet.se/sportbladet/vintersport/alpint/article22005906.ab. LÃ¤st 10 april 2018.
3. â  Bryhn, Rolf; Sundby, JÃ¸rn (2022-03-20). "Holmenkollmedaljen" (pÃ¥ norskt bokmÃ¥l). *Store norske leksikon*. http://snl.no/Holmenkollmedaljen. LÃ¤st 1 maj 2022.
4. â  Bryhn, Rolf (2021-12-31). "Sportsjournalistenes statuett" (pÃ¥ norskt bokmÃ¥l). *Store norske leksikon*. http://snl.no/Sportsjournalistenes\_statuett. LÃ¤st 1 maj 2022.
5. â  Bryhn, Rolf (2021-12-24). "Aftenpostens gullmedalje" (pÃ¥ norskt bokmÃ¥l). *Store norske leksikon*. http://snl.no/Aftenpostens\_gullmedalje. LÃ¤st 1 maj 2022.
Externa lÃ¤nkar
--------------

* Stein Eriksen pÃ¥ Internationella SkidfÃ¶rbundets webbplats
* Stein Eriksen Ski Films

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|
| vÂ â¢Â rOlympisk mÃ¤stare i storslalom fÃ¶r herrar |
| --- |
|  |
|

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| * 1952: Norge Stein Eriksen
* 1956: Ãsterrike Toni Sailer
* 1960: Schweiz Roger Staub
* 1964: Frankrike FranÃ§ois Bonlieu
 | * 1968: Frankrike Jean-Claude Killy
* 1972: Italien Gustav ThÃ¶ni
* 1976: Schweiz Heini Hemmi
* 1980: Sverige I. Stenmark
 | * 1984: Schweiz Max Julen
* 1988: Italien Alberto Tomba
* 1992: Italien Alberto Tomba
* 1994: Tyskland M. Wasmeier
 | * 1998: Ãsterrike Hermann Maier
* 2002: Ãsterrike S. Eberharter
* 2006: Ãsterrike Benjamin Raich
* 2010: Schweiz Carlo Janka
 | * 2014: USA Ted Ligety
* 2018: Ãsterrike Marcel Hirscher
* 2022: Schweiz Marco Odermatt
 |

 |
|  |
| **Se Ã¤ven:** Alpin skidÃ¥kning vid olympiska vinterspelen och Lista Ã¶ver olympiska medaljÃ¶rer i alpin skidÃ¥kning |
 |


Delias schuppi

Webbref
Robotskapad stub om vitfjärilar
Robotskapad
Taxobox

Robotskapade fjärilsartiklar
Robotskapade artiklar 2013-06
Vitfjärilar
Delias

{{robotskapad|Lsjbot|fjärils|datum=2013-06}}
{{Taxobox
| name = ''Delias schuppi''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Fjärilar]]
| ordo = Lepidoptera
| familia_sv = [[Vitfjärilar]]
| familia = Pieridae
| genus_sv =
| genus = [[Delias]]
| species_sv =
| species = '''Delias schuppi'''
| taxon = Delias schuppi
| taxon_authority = [[Talbot (auktor)|Talbot]], 1928
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = Papilionoidea
| superfamilia_sv = [[Äkta dagfjärilar]]
| synonyms =
}}

'''''Delias schuppi'''''<ref name = "COL"/> är en [[fjärilar|fjärils]]art som beskrevs av [[Talbot (auktor)|Talbot]] 1928. ''Delias schuppi'' ingår i [[släkte]]t ''[[Delias]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[vitfjärilar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/delias+schuppi/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''GloBIS (GART): Global Butterfly Information System''. Häuser C., Holstein J. & Steiner A. (eds), 2008-11-23</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om vitfjärilar}}

[[Kategori:Vitfjärilar]]
[[Kategori:Delias|schuppi]]

Abstract: Delias schuppi är en fjärilsart som beskrevs av Talbot 1928. Delias schuppi ingår i släktet Delias och familjen vitfjärilar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Delias schuppi

Systematik

Domän	Eukaryoter
Eukaryota

Rike	Djur
Animalia

Stam	Leddjur
Arthropoda

Understam	Sexfotingar
Hexapoda

Klass	Egentliga insekter
Insecta

Ordning	Fjärilar
Lepidoptera

Överfamilj	Äkta dagfjärilar
Papilionoidea

Familj	Vitfjärilar
Pieridae

Släkte	Delias

Art	Delias schuppi

Vetenskapligt namn

§ Delias schuppi

Auktor	Talbot, 1928

Hitta fler artiklar om djur med
Djurportalen

***Delias schuppi*** Ã¤r en fjÃ¤rilsart som beskrevs av Talbot 1928. *Delias schuppi* ingÃ¥r i slÃ¤ktet *Delias* och familjen vitfjÃ¤rilar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

KÃ¤llor
------

1. 1 2 3  Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.) (25 juli 2011). "Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.". Species 2000: Reading, UK. http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/delias+schuppi/match/1. LÃ¤st 24 september 2012.
2. â  *GloBIS (GART): Global Butterfly Information System*. HÃ¤user C., Holstein J. & Steiner A. (eds), 2008-11-23