אספקת המים ברצועת עזה

קישור כללי
הארץ
כאן
הערות שוליים
וואלה!
Ynet
הערה
ויקישיתוף בשורה

הרשות הפלסטינית: אנרגיה

ויקינתונים - השוואת ערכים: חסר

ויקינתונים - השוואת ערכים: חסר: קטגוריה בוויקישיתוף

הרשות הפלסטינית: בריאות ורפואה

רצועת עזה: גאוגרפיה

המשבר ההומניטרי ברצועת עזה

[[קובץ:Water supply in West Bank and Gaza February 2014 4water photoblog.jpg|ממוזער|מתקן ל[[טיהור שפכים]] ב[[רצועת עזה]]]]
[[קובץ:Rafah wastewater treatement plant ewash.jpg|ממוזער|לוחות בטון מגדר הגבול עם מצרים משמשים לתיקון גדותיה של בריכה לטיפול שפכים ב[[רפיח]]]]
[[קובץ:Israeli Air Forces bombing over Ansar site. 7.8.2014 (cropped).jpg|ממוזער|מיכלי מים על גגות המבנים ברצועה]]
'''אספקת המים ברצועת עזה''' נסובה סביב הצורך לספק [[מי שתייה]] לאוכלוסייה החיה בצפיפות רבה, באזור עימות, ו[[זיהום מים|זיהום המים]] ב[[רצועת עזה]]{{הערה|{{הארץ|נטע אחיטוב|משבר המים בעזה: מגפות וזיהומים בשטח ישראל והמוני עזתים שצובאים על הגדר|1.3028478|4 באוגוסט 2016}}}}. מדי יום עשרות אלפי קוב של [[שפכים]] ופסולת מוצקה מוזרמים אל ה[[ואדי|וואדיות]] ברצועה. דרך [[מי תהום|מי התהום]] הם מגיעים אל [[הים התיכון]] סמוך לחוף [[אשקלון]]. לבעיות המים של הרצועה השלכות סביבתיות ובריאותיות בכמה תחומים עיקריים: זיהום הים והחופים, זיהום נחלים, זיהום מאגרי מים ומי תהום וסכנת הידבקות במחלות{{הערה|שם=מבקר המדינה|}}.

לפי [[ועידת האו"ם לסחר ופיתוח]] 95% ממי התהום של עזה אינם ראויים לשתייה. ב-2015 העריכה הוועדה כי ללא נקיטת צעדים עד [[2020]] לא יהיו בעזה מים ראויים לשתייה{{הערה|שם=unctad|{{קישור כללי|הכותב=ועידת האו"ם לסחר ופיתוח|כותרת=Deepening water-related, electricity-related, infrastructural and environmental crises|כתובת=http://unctad.org/en/PublicationsLibrary/tdb62d3_en.pdf|תאריך=[[6 ביולי]] [[2015]]|עמודים=12|מידע נוסף=באתר [[האומות המאוחדות]]|שפה=אנגלית}}}}. הסיבות המרכזיות לכך הן התשתית הרעועה מאוד של צנרת המים והביוב ברצועה, שאיבת יתר של מי תהום וכמות ה[[כלור]] הגבוהה שבמים וטיפול לקוי של הרשויות ברצועת עזה. כתוצאה מכך המים מלוחים מאוד והתושבים אינם משתמשים בהם לשתייה אלא לצורך היגיינה וניקיון בלבד{{הערה|שם=נפיץ ומסוכן לישראל|{{ynet|אליאור לוי|נפיץ ומסוכן לישראל: מבט למשבר ההומניטרי בעזה|4929288|1 במרץ 2017}}}}.

למשבר עלולות להיות השלכות ביטחוניות ומדיניות על מדינת ישראל, בשל מצוקת האוכלוסייה וחוסר היציבות המתלווה לה. השפכים הלא מטופלים גורמים לזיהומי הים, הנחלים ומי התהום בשטחי ישראל הגובלים ברצועת עזה{{הערה|שם=מבקר המדינה|}}.

== מקורות המים של רצועת עזה ==
בממוצע יורדים בעזה 356 מ"מ של מי גשמים בשנה{{הערה|{{קישור כללי|כותרת=Water Resources In West Bank & Gaza Strip|כתובת=http://www.pwa.ps/page.aspx?id=ydn3Y0a2545939275aydn3Y0|מידע נוסף=אתר רשות המים הפלסטינית|שפה=אנגלית}}}}. בדרום רצועת עזה מגיע ממוצע המשקעים השנתי לבין 150-200 מ"מ לשנה{{הערה|שם=ברסלבי|{{מחניים|יוסף ברסלבי|רצועת עזה|19680201|29}}}}.

מקור המים העיקרי ברצועת עזה הוא [[אקוויפר החוף]], ממנה שואבים [[מי תהום]]. עובי האקוויפר נע בין מטרים בודדים במזרח ודרום-מזרח הרצועה לבין 120–150 מטרים בצפון הרצועה ולאורך החוף. המים באקוויפר נאגרים בתוך [[חול]], [[אבן חול]] ו[[כורכר]] יחד עם [[חרסית]] ו[[טין]]. מתחת לאקוויפר ישנן שכבות קשות ולא פרודוקטיביות עם חדירות נמוכה. שכבות אלו עשויות חרסית ו[[חוואר]] בעובי של 800-1,000 מטרים{{הערה|שם=אוקטובר 2013|}}. ברצועת החוף, סמוכים מי התהום לפני הקרקע וחפירה בעומק של עשרות ס"מ יכולה למצוא מים מתוקים. ב[[חאן יונס]], במרחק 4 קילומטר מהחוף, עומק הבארות השואבים ממי התהום הוא כ-30 מטר, וב[[בני סוהילה]] המרוחקת כ-6 קילומטר מהחוף, עומק הבארות כ-6 קילומטר{{הערה|שם=ברסלבי}}.

חישוב שנעשה בימי המנדט הבריטי העלה שניתן להפיק ברצועה שבין [[עזה]] ל[[רפיח]] 17.5 מיליון קוב מים לשנה, מבלי לדלדל את מי התהום{{הערה|שם=ברסלבי}}. הערכה דומה ניתנה בתחילת 1968 על ידי נציב המים{{הערה|{{על המשמר||עתודות המים בארץ|19680117|51}}}}. בשנת 2018 הוערך שניתן לשאוב 50–60 מיליון מ"ק בשנה מהאקוויפר ברצועת עזה מבלי לדלדל את האקוויפר{{הערה|שם=וואפא2018}}.

==היסטוריה של משטר המים==
רצועת עזה נחשבה בעבר לעשירה במים. ב[[מלחמת העולם הראשונה]] שאב הצבא הבריטי ברצועת עזה מים שהועברו לרחבי הנגב{{הערה|שם=ברסלבי}}. בעת הקמת [[כפר דרום]], בסוף ימי המנדט בהבריטי, עלה רעיון להעביר ממנה מים לנקודות סמוכות הנמצאות בעוטף עזה{{הערה|שם=ברסלבי}}.

בעקבות [[מלחמת העצמאות]], הגיעו לרצועת עזה פליטים רבים ונוצר מחסור בדלק, שהביא לכך שהשאיבה מהבארות נעשתה על ידי בעלי חיים, באופן שהקשה על אספקת המים בשנת 1949{{הערה|{{יוםיום|יצחק וויט|כך חיים הערבים ברצועת חוף עזה|19490602|27}}}}. ב-15 באוגוסט 1954 פוצץ מכון מים במזרח העיר עזה, בפעולה שיוחסה לישראל כתגמול על פיצוץ צינור מים בעוטף עזה{{הערה|{{זמנים||פוצץ מכון המים בתוך עזה העיר|19540816|5}}{{ש}}{{הארץ1||"אהרם" על פיצוץ מכון המים בעזה|19540823|6}}}}. [[הליגה הערבית]] תרמה כסף להקמה מחדש של מכון המים{{הערה|{{דבר||הליגה תורמת לבניית מכון המים בעזה|19540907|15}}}}.

לאחר כיבוש רצועת עזה ב[[מבצע סיני]] בסוף שנת 1956, בחנו מהנדסים ישראלים את משטר המים ברצועת עזה. לגבי צפון הרצועה נקבע שרוב מקורות המים הטובים נדלדלו, והוצע לספק מים לפיתוח חקלאי מישראל{{הערה|{{הארץ1|יאיר קוטלר|תעובד תכנית ליישוב 2000 משפחות פליטים ממחנות עזה|19561206|11}}}}. בתחילת 1957 תוכנן להקים מפעלי מים ב[[דיר אל בלח]] וב[[רפיח]]{{הערה|{{שערים||7 תכניות פיתוח לרצועת עזה|19570131|45}}}}.

===לאחר מלחמת ששת הימים===
מיד לאחר תום מלחמת ששת הימים פעלו בצה"ל להחזרת אספקת המים לסדרה. באותה עת קיבלו בעיר עזה מים מ-10 בארות{{הערה|{{מעריב||ראש עיריית עזה מודה לצה"ל על היחס לתושבים|19670619|33}}}}.
סקר מים שנערך לאחר [[מלחמת ששת הימים]] קבע שברצועת עזה יש שאיבת יתר{{הערה|{{היום (גח"ל)||בשטחים המשוחררים לא נוספו מקורות מים|19671012|58}}}} של מעל 50 מיליון מ"ק לשנה המוביל להתקדמות חזית המלחת מים מדרום מזרח רצועת עזה אל עבר העיר עזה{{הערה|{{מעריב||מסתיים סקר שדה של מי־תהום ברצועה|19671114|63}}}}{{הערה|אולם ראו: {{למרחב||תוספת מים על ידי יעול השמוש בהם|19680108|51}}, הטוען שסך הכל הצריכה היא 50 מליון קוב.}}. הממשל הצבאי של צה"ל חיפש דרכים לצמצם את שאיבת היתר. בין השאר נעשה ניסיון להביא לחסכון במים בחקלאות ברצועת עזה{{הערה|{{היום (גח"ל)||ניסויים חקלאיים ברצועת עזה במטרה להיטיב התוצרת|19680709|73}}}}, תוכנן להזרים מים מישראל לרצועה{{הערה|{{היום (גח"ל)||מתישבי הנגב זועמים כי "באו מים עד נפש"|19681010|36}}}} ובתחילת 1972 הוצא צו המחייב התקנת מוני מים על הבארות{{הערה|{{מעריב||תלונה על הפרת צו נגד ראש עירית עזה|19720726|54}}}}.
בינואר 1992 הושלם הנחת צינור באורך 30 ק"מ שחיבר את רצועת עזה למערכת המים הארצית של ישראל. הצינור סיפק 20,000 קוב ביממה{{הערה|{{מעריב|אהרן פריאל ועזרא ינוב|עזה חוברה לרשת המים הארצית|19920107|56}}}}.

בשנת 1990 יזם שר החקלאות, [[רפאל איתן]], הקמת מתקן התפלה ענק ברצועת עזה{{הערה|{{מעריב|אהרן פריאל|תוכנית רפול: התפלת מי ים עבור ישראל, יש"ע וירדן|19900904|13}}}}. במרץ 1992 הוצא מכרז להקמת מתקן התפלה ב[[דיר אל-בלח]] בהספק של 60 קוב לשעה{{הערה|{{מעריב|עזרא ינוב|מקורות תקים מיתקן התפלה לדיר אל־באלח|19920331|44}}}}.

===בעקבות הסכם אוסלו===
במסגרת [[הסכם קהיר (1994)|הסכם קהיר]] משנת [[1994]] הועברה מערכת אספקת המים ברצועת עזה לשליטת ה[[פלסטינים]]. הפלסטינים הפכו לאחראים על הניהול, הפיתוח והתחזוקה של מערכות המים והביוב. היוצאים מן הכלל היו היישובים הישראלים, בעיקר ב[[גוש קטיף]], בהם נשארו בבעלות ישראלית הקידוחים, הצנרת וברכות האיגום. [[הסכם אוסלו ב']] שנחתם בספטמבר [[1995]] כולל פרק נרחב (סעיף 40) בנושא המים והביוב. במסגרת ההסכם ישראל הסכימה להעביר 5 מיליון מטרים מעוקבים בשנה לרצועה. הפלסטינים הסכימו שלא ינקטו פעולות העלולות להביא לזיהום הסביבה ושהביוב יטופל כראוי. כמו כן הוחלט שההסכמים וההסדרים הקיימים בין הצדדים בנוגע למשאבי מים ומערכות מים וביוב ברצועת עזה יישארו ללא שינוי.

עם יישום [[תוכנית ההתנתקות]] בשנת [[2005]] הועברו ל[[הרשות הפלסטינית|רשות הפלסטינית]] גם מערכות המים ששרתו את היישובים הישראלים ובהן 25 בארות מים, בריכות אגירה ומערכת הובלה מפותחת. בסופה של ההתנתקות כל מערכות המים והביוב ברצועת עזה היו בשליטה פלסטינית. מיד לאחר יציאת ישראל מהרצועה נקדחו בה למעלה מ-3,000 קידוחים פיראטיים. קידוחים אלה הביאו לפגיעה קשה באיכות מי אקוויפר עזה ובמשק המים הכולל של הרצועה. מצב זה נמשך ומוסיף להתעצם. זאת משום שיש הרבה יותר קידוחים לא חוקיים מקידוחים הנעשים באופן חוקי, מה שמגדיל את הנזק הכולל הקשה לתיקון{{הערה|{{קישור כללי|כותרת=סוגיית המים בין ישראל לפלסטינים|כתובת=http://www.water.gov.il/Hebrew/about-reshut-hamaim/The-Authority/FilesWatermanagement/IsraelRashut.pdf|תאריך=מרץ 2009|מידע נוסף=[[רשות המים]]}}}}. האקוויפר מוגבל למדי בשל כך כמות המים שאמורה להישאב ממנו בשנה שווה לכמות המשקעים באזור. בפועל, הפלסטינים שואבים כמויות מים גבוהות בהרבה. כך למשל, בשנת 2012 עמד ניצול אקוויפר עזה על 185 מיליון מ"ק{{הערה|שם=אוקטובר 2013|{{קישור כללי|כותרת=Status Report of Water Resources|כתובת=http://www.pwa.ps/userfiles/file/تقارير/تصنيف%201/WR%20STATUS%20Report-final%20draft%202014-04-01.pdf|תאריך=אוקטובר 2013|מידע נוסף=באתר רשות המים הפלסטינית|שפה=אנגלית}}}} כשכמות המשקעים השנתית הממוצעת עומדת על 55–60 מיליון מ"ק. כתוצאה מכך גירעון המים המצטבר הולך וגדל, אפילו בשנים שבהן חל גידול ניכר בכמות הגשמים. שאיבת היתר נובעת, בין השאר, מאובדן מים. על פי הערכות, כ-40% מהמים המסופקים לשימוש ביתי אובדים בדרך לבתי התושבים, בשל תשתית המים המיושנת ברצועה.

ככל שרמת מי התהום נמוכה יותר מ[[גובה פני הים]], כן גובר [[חלחול (תהליך)|חלחול]] מי ים מלוחים. בנוסף לכך קיימת תופעה מתמשכת של חדירת מי [[שפכים]] אל ה[[אקוויפר]]. מבחינה [[אקולוגיה|אקולוגית]] הפגיעה באקוויפר מחמירה, והמחקרים מראים על עלייה מתמדת ב[[מליחות (ריכוז מלח)|מליחות]] המים. כך למשל, כמות המים שנשאבה בשנת 2016 מאקוויפר החוף עומדת על 167.2 מיליון מ"ק, כ-100 מליון קוב מעבר לנקודת שיווי המשקל המוערכת{{הערה|שם=וואפא2018|{{קישור כללי|כותרת=Marking World Water Day, Palestinians says 97% of Gaza water not up to standard|כתובת=http://english.wafa.ps/page.aspx?id=bBDVjca96976968429abBDVjc|תאריך=21 במרץ 2018|מידע נוסף=בסוכנות הידיעות [[וואפא]]|שפה=אנגלית}}}}. בעקבות זאת כבר נגרם נזק בלתי הפיך לכמה מקומות באקוויפר{{הערה|שם=משבר המים|{{הארץ|עמירה הס|הבנק העולמי מזהיר: משבר המים ברצועת עזה כבר גרם לנזק בלתי הפיך|1.3161890|17 בדצמבר 2016}}}}. 96.2% ממי האקוויפר המסופקים ברצועה לשימושים ביתיים אינם ראויים לשתייה. אחוז ה[[ניטרט]]ים וה[[כלוריד]]ים במים של עזה הוא פי עשרה, ולעיתים גם פי 50 יותר מהמקובל. לאורך קו החוף המליחות באקוויפר מגיעה ליותר מ-10,000 מ"ג כלורידים לליטר מים, בהשוואה לסף המומלץ על ידי ארגון הבריאות העולמי למי שתייה העומד על 250 מ"ג לליטר{{הערה|{{קישור כללי|כותרת=זיהומי מים בין מדינת ישראל לשטחי יהודה, שומרון ורצועת עזה|כתובת=http://www.mevaker.gov.il/he/Reports/Report_587/3008569a-9c68-49bb-a210-1b44976314b4/N501-sviva.pdf?AspxAutoDetectCookieSupport=1|תאריך=מאי 2017|מידע נוסף=באתר מבקר המדינה}}, עמוד 1571, הערה 133}}.

לפי נתוני רשות המים הפלסטינית, כמות המים המסופקים לשימושים ביתיים בעזה עמדה ב-2016 על 98 מלמ"ק. 85.8% מהם נשאבו מ[[באר מים|בארות מים]] בתוך הרצועה, 10.1% מהם קנתה הרשות הפלסטינית מחברת [[מקורות]] והשאר הותפלו על ידי 154 מתקני התפלה פרטיים. בסה"כ, 18.09% מהמים המסופקים ממקורות אלה לשימושים ביתיים בטוחים לשתייה. על פי הערכות רשות המים הפלסטינית, כ-85 מלמ"ק נוספים נשאבו מבארות בעזה ל[[חקלאות]]{{הערה|שם=בצלם|{{קישור כללי|כותרת=מצוקת המים|כתובת=https://www.btselem.org/hebrew/water|תאריך=26 בספטמבר 2016|מידע נוסף=באתר [[בצלם]]}}}}.

<gallery mode="packed" heights="250">
קובץ:מקורות אספקת המים ברצועת עזה.png|מקורות אספקת המים ברצועת עזה, 2017
כמות המים שסופקו לרצועת עזה על ידי חברת 'מקורות' (מ"ק) לפי שנים.png|כמות המים שסופקו לרצועת עזה על ידי חברת 'מקורות' (מ"ק) לפי שנים
</gallery>

==אספקת המים למשקי בית==
[[קובץ:Water supply in West Bank and Gaza February 2014 2water photoblog.jpg|ממוזער|גבר ממלא [[מיכל מים]] מברז ציבורי של רשות המים של [[ח'אן יונס]]]]
[[קובץ:Water supply in West Bank and Gaza February 2014 1water photoblog.jpg|ממוזער|ילדים עזתים נושאים בקבוקי מים]]
[[קובץ:Water from oxfam in izbet abd rabu.jpg|ממוזער|תושבת שכונת עזבת עבד רבו שב[[מחנה הפליטים ג'באליה]] נושאת ג'ריקן ממתקן של [[אוקספם]]]]
בשנת 1943 דווח שעיריית עזה דנה "בתכנית להרחיב את מפעל המים על ידי בניין בריכות מים והנחת צנורות נוספים"{{הערה|שם=הארץ43}}.

בשנת 1967 היו בחלק מהערים מערכות מים ו/או ביוב. לעומת זאת, בכפרים לא היו כל מערכות מים או ביוב{{הערה|{{למרחב|דב עילם|הצד האזרחי של הממשל הצבאי בעזה|19671023|50}}}}. בשנת 1974 היו ל-14% ממשקי הבית ברצועת עזה מים זורמים בבתים{{הערה|שם=עתים92|{{חדשות|עתי"ם|רמת החיים בשטחים - נתונים חדשים - יותר חשמל, יותר מים זורמים, פחות צפיפות|19920804|39}}}}. גרעון המים של רצועת עזה הוערך אז בכ-70 מליון קוב לשנה{{הערה|{{מעריב||לשלם בשטחים תמורת מים מהליטאני, הירמוך והנילוס|19741029|69}}}}.

בתחילת שנות ה-70 הקימה עיריית עזה מפעלי מים וביוב בעיר, שכללו את החלפת הצינורות בצינורות חדשים בעלי קוטר גדול יותר{{הערה|{{מעריב|עזרא ינוב|עירית עזה תרחיב הפיקוח על גונבי חשמל|19710923|76}}{{ש}}{{על המשמר||תה״ל הגישה תוכנית להספקת מים בעזה|19730115|116}}{{ש}}{{דבר||עיריית עזה תשקיע 60 מיליון ל"י בפיתוח מערכות מים חשמל וביוב|19731004|32}}}}. ב-5 במרץ 1975 נחנך בשכונת [[שיח' רדואן]] באר מים חדשה, שתוכננה להתחבר למערכת מים חדשה של העיר עזה שהייתה אז בתהליכי הקמה, בהשקעה של 10 מיליון ל"י{{הערה|{{מעריב||נחנכה באר בעזה|19750306|62}}}}.

בשנת 1985 הגיע שיעור משקי הבית עם מים זורמים ל-75%, ובשנת 1992 הגיע השיעור ל-93%{{הערה|שם=עתים92}}.

=== מחסור במי שתייה ===
בסוף שנת [[2015]] נותרו ברצועה כ-100 אלף תושבים המנותקים מרשת המים הציבורית{{הערה|שם=בצלם|}}. לאלו שמחוברים לתשתיות המים יש הפסקות תכופות באספקתם, כך שיש ימים שבבתים בעזה לא זורמים מים כלל. במאה ה-21, ב-90% ממשקי הבית, המים הזורמים בברזים הם [[מים מליחים]] שאינם ראויים לשתייה{{הערה|שם=משבר המים}}. מים אלה משמשים את התושבים לצורכי [[ניקיון]] והיגיינה בלבד. ל[[שתייה]] ול[[בישול]] צורכים העזתים מים בדרכים חלופיות{{הערה|שם=בצלם}}. תושבי עזה מצמצמים את צריכת המים שלהם ורוכשים [[מים מותפלים]] מספקים פרטיים. תושב עזה צורך בממוצע 70 ליטר מים ביממה, הרבה פחות מהמינימום שקבע ארגון הבריאות העולמי לאורח חיים תקין, שהם 150 ליטר לנפש ביממה. הכמות הנמוכה משפיעה על הבריאות בעיקר עקב בעיות [[היגיינה]].

בשל גבירת הביקוש על ההיצע מחירי המים ברצועה מאמירים. כשליש מההכנסה של משפחה עזתית מושקע בקניית מים, אף על פי שלפי נתוני [[האומות המאוחדות|האו"ם]] עלות המים אינה אמורה לעלות על 5% מהכנסות [[משק בית|משק הבית]]. בנוסף, תעריף המים במתקנים הפרטיים ברצועה הוא 35 שקל למ"ק, בהשוואה ל-8.94 ב[[ישראל]]. המחיר גבוה במיוחד בהתחשב בכך ש–41% מתושבי עזה מובטלים והמשכורת היומית הממוצעת לאדם עומדת על 60 שקל. הדרך הזולה ביותר להשיג מים ברצועה היא איסוף עצמי מ–20 הברזים הציבוריים המחוברים למתקני התפלה של רשות המים של עזה. אפשרות נוספת אך יקרה יותר היא רכישת מים ממתקני התפלה פרטיים. המתקנים הפרטיים מוכרים מים באמצעות [[מכלית (משאית)|מכליות]] העוברות בשכונות, מהן ממלאים התושבים [[ג'ריקן|ג'ריקנים]]. עלות מילוי ג'ריקן בנפח 18 ליטר עומדת על בין שקל אחד לארבעה שקלים. אפשרות יקרה יותר היא רכישת יחידת התפלה ביתית במחיר של בין 1,000 ל–1,200 שקל. כ–20 אלף משפחות בעזה בחרו בפתרון זה. האפשרות היקרה ביותר היא קדיחת באר פרטית. עלות קדיחה לעומק האדמה, הכנסת צינורות והפעלת גנרטור שאיבה נאמדת בכ-3,000 עד 5,000 דולר, תלוי בעומק הקידוח{{הערה|{{ynet|אליאור לוי|משבר המים בעזה והסכנה לישראל|4579512|12 באוקטובר 2014}}}}.

=== זיהום ===
[[קובץ:Waste piles up at rafah municipality waste dump.jpg|ממוזער|מי ביוב זורמים במזבלה ב[[רפיח]]]]
מעבר להמלחת מי האקוויפר של רצועת עזה, המים המסופקים ברצועת עזה סובלים מזיהומים. הזיהומים גורמים ל[[שלשול]]ים הנובעים מ[[פרזיט]]ים או [[צהבת]] זיהומית מסוג A. כמו כן, היא מגבירה את הסיכון להתפרצותן של מגפות [[כולרה]] ו[[טיפואיד (מחלה)|טיפוס]]{{הערה|{{וואלה!|וואלה! NEWS בשיתוף המכללה האקדמית נתניה|מחקר של המרכז לדיאלוג אסטרטגי: מדוע חייבים לשקם את עזה מחדש?|2939315|29 בפברואר 2016}}}}. הפגיעה היא בעיקר בקבוצות סיכון כמו ילדים ונשים בהיריון{{הערה|שם=נפיץ ומסוכן לישראל|}}. בהתאם 26% ממחלות הילדים בעזה נובעות מזיהום מים, בעיקר [[פריחה|פריחות]], [[שיעול]], [[מחלות מעי דלקתיות|מחלות מעיים]] ו[[קלקול קיבה|קלקולי קיבה]]. כמו כן הזיהום במים הוא הסיבה הראשונה ל[[תמותת תינוקות]]{{הערה|שם=מבקר המדינה|}}. לפי הערכות, כ-68% מהמים המותפלים מזוהמים גם הם.

== ביוב ==
[[קובץ:Gaza sewage (cropped).jpg|ממוזער|הצפת ביוב בשכונת א-[[זייתון]] בעיר [[עזה]], נובמבר [[2013]]]]
בשנת 1934 טרם הייתה בעיר עזה מערכת ביוב, ופרנסי העיר בקשו מהשלטונות הבריטים הקצבה לצורך הקמת מערכת ביוב{{הערה|{{הארץ1||דרישות עזה מאת הממשלה|19340926|51}}}}. דרישה דומה הועלתה בפני [[המזכיר הראשי של ממשלת המנדט]] בשנת 1939{{הערה|{{הארץ1||המזכיר הכללי על המצב בארץ, העליה היהודית והדרישות הערביות|19390711|41}}}}. בשנת 1943 דווח שבזמן האחרון עיריית עזה "הרחיבה ושיפרה את הביוב"{{הערה|שם=הארץ43|{{הארץ1||בעזה|19430602|38}}}}. עם כיבוש רצועת עזה על ידי [[צה"ל]] בשנת 1956 תואר מערכת הביוב של העיר עזה: "תעלות הביוב פרימיטיביות, ובחלקן פתוחות לקיני יתושים וזבובים"{{הערה|{{חרות||נפת עזה ובירתה|19561104|64}}}}. כשליש מבתי העיר היו מחוברות לארבע מערכות ביוב אזוריות שהזרימו את הביוב לבורות רקב{{הערה|{{הבוקר||הופעלו שרותי הבריאות בעזה|19561218|95}}}}. בשנת 1973 הוחל בעבודות להנחת קוי ביוב באורך 5 קילומטר במסגרת שיפור וחידוש רשת הביוב{{הערה|{{מעריב||שותפות עסקית יהודית - ערבית ראשונה בעזה|19730823|57}}}}.

במאה ה-21, כשליש מהאוכלוסייה לא היה מחובר לרשתות הביוב והשתמש בבורות ספיגה ותעלות ביוב פתוחות. שיטות אלה מזהמות באופן קבוע את [[מי תהום|מי התהום]]{{הערה|שם=נפיץ ומסוכן לישראל|}}. לפי [[מונתר שובלאק]], ראש רשות המים של עזה, גם שני השלישים מהאוכלוסייה שכן מחוברים למערכת הביוב, עושים שימוש בתשתית אשר במצב מתקדם של התפוררות. המחסור ב[[חשמל]] ברצועה שנובע מ[[משבר החשמל ברצועת עזה|משבר החשמל ברצועה]] השבית את מתקני [[טיהור שפכים]] בשטחה, מה שהעלה את רמת הזיהום במים המזוהמים ממילא.

ברצועה פועלים חמישה מתקנים לטיהור שפכים, המתקשים לטפל בביוב בצורה מלאה, בין היתר, בשל הפסקות החשמל התכופות. מנתוני האו"ם עולה כי רק 25% מהשפכים הנאספים ברשתות הביוב בעזה עוברים טיפול כלשהו ונעשה בהם שימוש חוזר בחקלאות, לעומת 85% בישראל. בדצמבר 2015 דיווחה [[מנהלת תיאום וקישור]] עזה ב[[מתפ"ש]] כי מדי יום נשפכים 104,000 מ"ק [[ביוב]] גולמי אל ה[[ואדי|וואדיות]]. משם זורמים השפכים אל ה[[ים תיכון|ים התיכון]], מתוכם 15,000 מ"ק של ביוב גולמי, אשר אינו מטופל כלל. עוד 26,000 מ"ק מחלחלים לבארות המים בצפון הרצועה. הזרמת ביוב גולמי ישירות לים משמעותה הזרמה מואצת של מזהמים, לרבות [[מוצק]]ים, [[נוטריינטים]] כגון [[זרחן]] ו[[חנקן]], [[חיידקים]] ו[[מיקרואורגניזם|מיקרואורגניזמים]] [[פתוגנים|פתוגניים]], ו[[מתכות כבדות]]. זיהום כזה פוגע קשות ב[[מערכת אקולוגית|מערכת האקולוגית]] הימית.

== אספקת אנרגיה למט"שים ולמתקני התפלה ==
כדי לפתור את משבר המים צריך לעצור את זיהומם ולשם כך נדרש להפעיל מט"שים. כמו כן, כדי להגדיל את כמויות מי השתייה הנקיים ברצועה יש צורך להתפיל מי ים. הפעלת מט"שים, מערכות שאיבת מים ומתקני התפלה דורשת שימוש באנרגיה. אולם, ברצועה מחסור באנרגיה המשפיע על כל תחומי החיים: החל בהגבלת השימוש הביתי בחשמל למספר שעות בודדות ביום, דרך פגיעה קשה ביכולת לפתח [[תעשייה]], [[מסחר]] ומקורות [[תעסוקה]] וכלה בפגיעה במתקני [[בריאות]], [[קירור]] [[מזון]] וכיוצא באלה{{הערה|שם=מבקר המדינה|}}. בעקבות זאת המחסור החמור באנרגיה מהווה גורם מרכזי למשבר המים.

ישראל מוכרת לרשות הפלסטינית 100–140 מגה וואט עבור הרצועה באמצעות עשרה קווים של חברת החשמל. אספקה זו מהווה שני שלישים מכמות החשמל של הרצועה. יתר האספקה מגיעה משלושה קווים מצריים (32 מגה וואט) וכן מ[[תחנת הכוח בעזה|תחנת הכוח ברצועה]] (30 מגה וואט). אף על פי שלדעת מתאם פעולות הממשלה בשטחים רשתות החשמל ברצועה מספקות כמחצית מהצרכים שלה, לפי הערכת [[חברת החשמל לישראל|חברת החשמל הישראלית]] מיולי [[2016]] לפלסטינים מגיעה רק רבע מהכמות הנדרשת. נוסף על המחסור החמור בחשמל, לפי חברת החשמל קווי החשמל הקיימים, דרכם מספקת ישראל חשמל לרצועה, מיצו מזמן את יכולת ההעברה שלהם. קווים אלה פועלים במשטר הפעלה קיצוני עם שיעור תקלות גבוה מאוד{{הערה|שם=מבקר המדינה|}}.

בשנת [[2005]] הקימה ישראל קו חשמל חדש לרצועה בהספק של 100 מגה ואט, להלן קו 161. אולם, בניית הקו הופסקה לאחר שהרשות הפלסטינית הפסיקה את התשלום. בהמשך, הסכימה ישראל לספק לעזה [[גז טבעי בישראל|גז טבעי]] במימון בין-לאומי. בשנת 2016 סיכמה ישראל עם הרשות הפלסטינית על הקמת הצינור<ref>{{וואלה!|אבי יששכרוף|פרסום ראשון: ישראל והרשות סיכמו על הקמת צינור גז לרצועת עזה|2997462|15 בספטמבר 2016}}</ref>. ישראל והרשות חיפשו מימון באמצעות [[ועדת הקישור אד-הוק לסיוע כלכלי לרשות הפלסטינית]]. בשנת 2021 הוחלט כי [[הוועדה הקטרית לשיקום רצועת עזה|קטר]] והאיחוד האירופי יממנו את הנחת הצינור לרצועה<ref>{{ynet|אליאור לוי|הסכם בינלאומי לאספקת גז מישראל לתחנת הכוח בעזה|58865960|14 בפברואר 2021}}</ref>. בהסכם נפרד, הוחלט כי [[קבוצת דלק]] תמכור גז ממאגריה לתחנת הכוח של הרשות. לפי מתאם פעולות הממשלה בשטחים, פתרון למשבר האנרגיה הוא 'ראשית הצירים' לשיפור המציאות האזרחית: הוא ימנע [[משבר הומניטרי]], ייתן מענה למשבר משק המים ויעודד השקעות משמעותיות של [[הקהילה הבין-לאומית]]. כך למשל הדגיש המתאם את המט"ש בצפון הרצועה. המט"ש נבנה מכספי הקהילה הבין-לאומית אך לא יוכל לפעול עקב אי-אספקת חשמל{{הערה|שם=מבקר המדינה|}}.

== מעורבות ישראל ==
[[קובץ:Sewage flowing to sea Netzarim Junction Muhammad Sabah.jpg|ממוזער|שפכים לא מטופלים מוזרמים לים במחנה [[נוסייראת]]]]
בעקבות הזיהום ברצועה, קיים חשש כי הבעיה תזלוג גם לישראל דרך זיהום ב[[הים התיכון|ים התיכון]], [[המלחת מי תהום|המלחת]] [[אקוויפר החוף]], או התפקדות עזתים על הגבול בחיפוש אחר מים. כך למשל קריסת מערכת הביוב העזתית הובילה מספר פעמים להזרמת ביוב אל מאגר המים של ה[[מועצה אזורית|מועצה האזורית]] [[חוף אשקלון]]. בנוסף, רוב השפכים ברצועה מוזרמים לים התיכון. עם הזרמים הצפוניים המים המזוהמים מגיעים לחופי הרחצה בישראל ולמתקני ההתפלה. [[מתקן התפלה אשקלון]], הממוקם עשרה קילומטר צפונית לרצועה, אחראי להתפלת כ–20% מהמים בישראל. מתקן זה הושבת כמה פעמים בגלל זיהום חיידקי [[Escherichia coli|קולי]] [[צואה|צואתי]] שמקורו, ככל הנראה, ב[[שפכים]] לא מטופלים מעזה שהוזרמו לים התיכון. כמו כן, מעת לעת זורם ביוב מבית חנון, מאפיק [[נחל חנון]] לאפיק [[נחל שקמה]] ומאגר שקמה שבישראל. מאגר זה משמש לאגירת מי שיטפונות המוחדרים לאקוויפר החוף ונשאבים בהמשך גם לשתייה. דו"ח [[משרד הבריאות]] מדצמבר 2016 העלה חשד שזרימת הביוב בנחלים מחלחלת ומגיעה למי התהום. עם זאת, המשרד לא מצא חריגות במי הקידוחים המשמשים לשתייה{{הערה|שם=מבקר המדינה|}}. העזתים מוסיפים לזהם את הים עם כמויות גדולות של פסולת מוצקה. מקור הפסולות הוא בחופי הרצועה, הזורמת בחלקה אל חופי ישראל, ואף גוברת בתקופות סערה. בינואר 2016 זרמו כמויות גדולות במיוחד של פסולת מוצקה לתחנת הכוח רוטנברג באשקלון. בעקבות האירוע הפסולת גרמה לנזקים תפעוליים וכלכליים לתחנת הכוח{{הערה|שם=מבקר המדינה|}}.

במרץ [[2015]] ישראל הודיעה על הכפלת מכסת המים לרצועה באמצעות צינור חדש באזור נחל עוז{{הערה|{{הארץ|ג'קי חורי|ישראל הודיעה על הכפלת כמות המים שתעביר לרצועת עזה|1.2581145|4 במרץ 2015|מנויים=לא}}}}. מאז מותרת העברת 10 מיליון מטר קוב מים בשנה. 5 מלמ"ק מתוכם בשני צינורות ישנים המכונים "בני סוהילה" ו"בריכת סעיד" ו-5 מלמ"ק נוספים בצינור החדש. אולם לפי [[רשות המים]], בפועל הפלסטינים שואבים פחות מים בקווים הישנים בשל יכולות קליטה נמוכות או עקב תקלות בתשתיות. כך למשל בשנת 2015, שהייתה שנת שיא מבחינת שאיבה, שאבו הפלסטינים רק כ-7.5 מ"ק מים, לרבות הקו החדש בנחל עוז. ישראל מוכרת את המים לעזתים בתעריף של 2.57 ש"ח למטר קוב מים בצינורות הישנים ו-3.54 ש"ח למטר קוב מים בצינור "נחל עוז". התשלומים מקוזזים על ידי [[משרד האוצר]] באופן חודשי{{הערה|{{קישור כללי|הכותב=סימה גבריאלוב|כותרת=מענה לבקשה לקבלת מידע, לפי חוק חופש המידע, התשנ"ח-1998|כתובת=http://gisha.org/UserFiles/File/LegalDocuments/water/water_answer_13.3.2016.pdf|תאריך=13 במרץ 2016|מידע נוסף=רשות המים}}}}.

[[קובץ:War in Gaza ^2 011 - Flickr - Al Jazeera English.jpg|ממוזער|פגיעה בצינור מים במהלך מבצע [[עופרת יצוקה]]]]
האחראי מטעם מדינת ישראל לטיפול במשבר הוא [[מתאם פעולות הממשלה בשטחים]]{{הערה|{{קישור כללי|כותרת=רצועת עזה – תשתיות|כתובת=http://www.cogat.mod.gov.il/he/Gaza/Pages/infrastructuregazasection.aspx|מידע נוסף=באתר מתאם פעולות הממשלה בשטחים|תאריך_וידוא=2018-03-23|archive-date=2018-06-28|archive-url=https://web.archive.org/web/20180628182157/http://www.cogat.mod.gov.il/he/Gaza/Pages/infrastructuregazasection.aspx|url-status=dead}}}}. כמו כן, גופים ממלכתיים נוספים נדרשים לסוגיה דוגמת משרד [[מבקר המדינה]]. במאי 2017 הפיץ המבקר עבודת ביקורת תחת הכותרת "זיהום חוצה גבולות" העוסקת בזיהומי מים בין ישראל לבין שטחי [[יהודה ושומרון וחבל עזה|יהודה, שומרון ורצועת עזה]]{{הערה|שם=מבקר המדינה|{{קישור כללי|כותרת=זיהומי מים בין מדינת ישראל לשטחי יהודה, שומרון ורצועת עזה|כתובת=http://www.mevaker.gov.il/he/Reports/Report_587/3008569a-9c68-49bb-a210-1b44976314b4/N501-sviva.pdf?AspxAutoDetectCookieSupport=1|תאריך=מאי 2017|מידע נוסף=באתר מבקר המדינה}}}}. חלק מ[[ארגוני זכויות האדם]] מבקרים את המדיניות הישראלית הפוגעת לדבריהם בשיקום התשתיות. זאת מחמת העובדה שמאז [[עימות חמאס-פת"ח ברצועת עזה|עליית חמאס]] לשלטון, ה[[שב"כ]] מגביל הכנסת הסחורות דו-שימושיות{{הערה|1=חומרי גלם וחומרי בניין דוגמת מלט וברזל נחשבים לסחורה דו שימושית. מחד, הם עלולים לשמש לטרור, מאידך הם חשובים לתשתיות המים והסניטציה}}, שיכולות לשמש לצורכי [[טרור]], ולא רק לצרכים אזרחיים. הגבלה זו מאטה לטענתם את קצב השיקום{{הערה|שם=בצלם|}}{{הערה|שם=אמנסטי|{{קישור כללי|כותרת=ישראל/השטחים הפלסטיניים הכבושים מים עכורים שלילת גישה הוגנת למים מפלסטינים|כתובת=https://www.amnesty.org/download/Documents/48000/mde150272009iw.pdf|תאריך=אוקטובר [[2009]]|מידע נוסף=באתר [[אמנסטי אינטרנשיונל]]}}}}. המצב מתדרדר עוד יותר לאחר סבבי הלחימה ברצועה, אשר פגעו בתשתיות בצורה קשה. הנזקים לתשתיות המים כתוצאה מהלחימה ברצועה מוערכים בכ-34 מיליון דולר. בעתות מלחמה גם אספקת המים אף נעשית נמוכה יותר. בעת מבצע [[צוק איתן]] ניזוקו 63 מתקני מים, מתוכם 23 נהרסו כליל. נזק רב נגרם גם לרשת המים בעזה, הן בצינורות פנימיים בערים, והן בצינורות מרכזיים, שמובילים מים ושפכים. בשנת [[2014]] רשות המים של עיריות החוף בעזה הודיעה כי ל-40% מאוכלוסיית עזה אין נגישות למים זורמים, להוציא את [[מקלט (מיגון)|מקלטי]] [[אונר"א]]. שאר האוכלוסייה זכתה למים זורמים אחת לכל שלושה עד ארבעה ימים{{הערה|{{קישור כללי|כותרת=רשות המים בעזה: ל-40 אחוז מהאוכלוסייה עדיין אין נגישות למים זורמים|כתובת=http://gisha.org/he/updates/6609/|תאריך=20 באוגוסט 2014|מידע נוסף=אתר [[גישה - מרכז לשמירה על הזכות לנוע|גישה]]}}}}.

ב-9 לאוקטובר 2023, במסגרת [[מלחמת חרבות ברזל]], הודיע שר האנרגיה [[ישראל כ"ץ (הליכוד)|ישראל כץ]] על ניתוק אספקת המים מישראל לרצועת עזה<ref>{{קישור כללי|כתובת=https://www.ynet.co.il/news/article/hkb9olb11a|הכותב=איתמר אייכנר|כותרת=שר האנרגיה כץ: הוריתי לנתק מיד את אספקת המים מישראל לעזה|אתר=ynet|תאריך=9.10.2023}}</ref>. כשבוע לאחר מכן, חידשה ישראל את אספקת המים לדרום הרצועה, במטרה לעודד אזרחים פלסטינים מצפון הרצועה לרדת דרומה<ref>{{קישור כללי|כתובת=https://www.calcalist.co.il/local_news/article/syja200y11t|הכותב=שני אשכנזי|כותרת=ישראל חידשה את אספקת המים לדרום הרצועה|אתר=כלכליסט|תאריך=15.10.2023}}</ref>.

== פתרונות עתידיים ==
השקעה נרחבת בתשתיות מים, חשמל ותברואה נדרשה עוד לפני מבצע צוק איתן בשנת 2014. כתוצאה מהמבצע נגרם נזק חמור לתשתית המים והביוב של עזה, לרבות בארות ורשתות אספקת מים, מיכלים, יחידות התפלה, רשתות שפכים ותחנות שאיבה. הנזק מוערך על ידי רשות המים הפלסטינית ביותר מ-34 מיליון דולר. עם זאת, הנזק מהמבצע מהווה חלק קטן מהבעיה הכוללת. כדי לפתור את בעיית המים ברצועה ידרשו לפי הערכות האו"ם לפחות 620 מיליון דולר{{הערה|שם=unctad|}}.

מעבר להגדלת היצע המים מישראל, אחד הפתרונות העיקריים למשבר הוא [[המתקן לטיהור שפכים בבית לאהיא|מתקן טיהור השפכים העזתי שבבית לאהיא]]. את עלות בנייתו מימן [[הבנק העולמי]] ב-76 מיליון שקל והוא מסוגל לטהר שליש משפכי עזה. [[הקהילה הבינלאומית]] אף הסכימה לשלם את חשבון החשמל של מתקן הטיהור בשלוש השנים הראשונות. עם זאת, המפעל לא החל את עבודתו מפאת המחסור בחשמל. זאת בשל דרישת מתאם פעולות הממשלה בשטחים שהחשמל יעבור דרך רשת החשמל הכללית בעזה. ההתנגדות לדרישה זו נובעת מכך שרשת החשמל העזתית קורסת לפרקים, לא אמינה ומתרחשות בה הפסקות חשמל יזומות לעיתים תכופות. בשל כך הבנק העולמי והקהילה הבינלאומית מבקשים שישראל תמתח כבל חשמל במיוחד למתקן, שישמש רק אותו ויעקוף את הרשת העזתית. עם השתהות הפרויקט חזר בו הבנק העולמי מהסכמתו למימון הפעלת המתקן ויממן רק את בנייתו{{הערה|{{הארץ|צפריר רינת|הבנק העולמי חזר בו, ולא מעביר תקציב לטיהור השפכים של עזה|1.4516147|17 באוקטובר 2017}}}}.

במקביל, תרם הבנק הלאומי של [[גרמניה]] 20 מיליון שקל לשיקום מתקן ישן לטיפול בשפכים במרכז עזה. המתקן אמור לתת מענה לשפכים של כמיליון איש. לטענת יונאס בלום, נציג הבנק ב[[יהודה ושומרון]], השיפוץ איטי בשל עיכובים מצד ישראל שמייקרים את עלויותיו.

== ראו גם ==
* [[משבר החשמל ברצועת עזה]]
* [[זיהום ימי בישראל]]
* [[המלחת מי תהום]]

== קישורים חיצוניים ==
{{ויקישיתוף בשורה|Category:Water supply in Gaza}}
* {{קישור כללי|כותרת=האתר הרשמי של רשות המים של עיריות החוף|כתובת=http://cmwu.ps/en/ReadTopic.aspx?Static=20|שפה=אנגלית}}
* {{הארץ|צפריר רינת|90% מהמים בעזה אינם ראויים לשתייה. משבר המים ברצועה מחייב טיפול|1.9823069|19 במאי 2021}}
*{{כאן|גילי כהן, גל ברגר ונורית יוחנן|בעזה מבקשים: הקמת מאגר מים בסיוע ישראל|48393|10 במרץ 2019|Item}}

== הערות שוליים ==
{{הערות שוליים}}
[[קטגוריה:זיהום מים]]
[[קטגוריה:הרשות הפלסטינית: בריאות ורפואה]]
[[קטגוריה:רצועת עזה: גאוגרפיה]]
[[קטגוריה:המשבר ההומניטרי ברצועת עזה]]
[[קטגוריה:הרשות הפלסטינית: אנרגיה]]

Abstract: אספקת המים ברצועת עזה מתייחס להיעדר מי שתייה ולזיהום המים ברצועת עזה. מדי יום עשרות אלפי קוב של שפכים ופסולת מוצקה מוזרמים אל הוואדיות ברצועה. דרך מי התהום הם מגיעים אל הים התיכון סמוך לחוף אשקלון. למשבר המים שבו נתונה הרצועה השלכות סביבתיות ובריאותיות בכמה תחומים עיקריים: זיהום הים והחופים, זיהום נחלים, זיהום מאגרי מים ומי תהום וסכנת הידבקות במחלות. לפי ועידת האו"ם לסחר ופיתוח 95% ממי התהום של עזה אינם ראויים לשתייה. ב-2015 העריכה הוועדה כי ללא נקיטת צעדים עד 2020 לא יהיו בעזה מים ראויים לשתייה. הסיבות המרכזיות לכך הן התשתית הרעועה מאוד של צנרת המים והביוב ברצועה, שאיבת יתר של מי תהום וכמות הכלור הגבוהה שבמים וטיפול לקוי של הרשויות ברצועת עזה. כתוצאה מכך המים מלוחים מאוד והתושבים אינם משתמשים בהם לשתייה אלא לצורך היגיינה וניקיון בלבד. למשבר עלולות להיות השלכות ביטחוניות ומדיניות על מדינת ישראל, בשל מצוקת האוכלוסייה וחוסר היציבות המתלווה לה. השפכים הלא מטופלים גורמים לזיהומי הים, הנחלים ומי התהום בשטחי ישראל הגובלים ברצועת עזה.

מתקן לטיהור שפכים ברצועת עזה

לוחות בטון מגדר הגבול עם מצרים משמשים לתיקון גדותיה של בריכה לטיפול שפכים ברפיח

מיכלי מים על גגות המבנים ברצועה

גבר ממלא מיכל מים מברז ציבורי של רשות המים של ח'אן יונס

ילדים עזתים נושאים בקבוקי מים

תושבת שכונת עזבת עבד רבו שבמחנה הפליטים ג'באליה נושאת ג'ריקן ממתקן של אוקספם

מי ביוב זורמים במזבלה ברפיח

הצפת ביוב בשכונת א-זייתון בעיר עזה, נובמבר 2013

שפכים לא מטופלים מוזרמים לים במחנה נוסייראת

פגיעה בצינור מים במהלך מבצע עופרת יצוקה

**××¡×¤×§×ª ×××× ××¨×¦××¢×ª ×¢××** ××ª××××¡ ××××¢××¨ ×× ×©×ª××× ××××××× ×××× ××¨×¦××¢×ª ×¢××. ××× ××× ×¢×©×¨××ª ×××¤× ×§×× ×©× ×©×¤××× ××¤×¡×××ª ×××¦×§× ××××¨××× ×× ××××××××ª ××¨×¦××¢×. ××¨× ×× ××ª××× ×× ××××¢×× ×× ××× ××ª×××× ×¡××× ××××£ ××©×§×××. ×××©××¨ ×××× ×©×× × ×ª×× × ××¨×¦××¢× ××©××××ª ×¡××××ª×××ª ×××¨××××ª×××ª ×××× ×ª××××× ×¢××§×¨×××: ××××× ××× ×××××¤××, ××××× × ××××, ××××× ××××¨× ××× ××× ×ª××× ××¡×× ×ª ×××××§××ª ××××××ª.

××¤× ××¢×××ª ×××"× ××¡××¨ ××¤××ª×× 95% ××× ××ª××× ×©× ×¢×× ××× × ×¨××××× ××©×ª×××. ×-2015 ××¢×¨××× ××××¢×× ×× ××× × ×§×××ª ×¦×¢××× ×¢× 2020 ×× ×××× ××¢×× ××× ×¨××××× ××©×ª×××. ××¡××××ª ×××¨×××××ª ××× ×× ××ª×©×ª××ª ××¨×¢××¢× ×××× ×©× ×¦× ×¨×ª ×××× ×××××× ××¨×¦××¢×, ×©××××ª ××ª×¨ ×©× ×× ×ª××× ×××××ª ×××××¨ ×××××× ×©×××× ××××¤×× ××§×× ×©× ××¨×©××××ª ××¨×¦××¢×ª ×¢××. ××ª××¦×× ××× ×××× ×××××× ×××× ×××ª××©××× ××× × ××©×ª××©×× ××× ××©×ª××× ××× ××¦××¨× ×××××× × ×× ××§××× ××××.

×××©××¨ ×¢×××××ª ×××××ª ××©××××ª ×××××× ×××ª ××××× ×××ª ×¢× ×××× ×ª ××©×¨××, ××©× ××¦××§×ª ×××××××¡××× ××××¡×¨ ×××¦××××ª ×××ª×××× ××. ××©×¤××× ××× ××××¤××× ×××¨××× ××××××× ×××, ×× ×××× ××× ××ª××× ××©××× ××©×¨×× ××××××× ××¨×¦××¢×ª ×¢××.

×¨×§×¢
---

××§××¨ ×××× ××××× ××¨×¦××¢×ª ×¢×× ××× ××§××××¤×¨ ××××£. ××©× ×× ×××××××¡××× ××¢×× × ×¡×××ª ×××¢× ×¨×§ ×¢× ×©×××× ×©× ×× ×ª××× ×©×××§××××¤×¨. ×¢××× ×××§××××¤×¨ × ×¢ ××× ×××¨×× ×××××× ××××¨× ×××¨××-×××¨× ××¨×¦××¢× ×××× 120â150 ×××¨×× ××¦×¤×× ××¨×¦××¢× ×××××¨× ××××£. ×××× ×××§××××¤×¨ × ×××¨×× ××ª×× ×××, ××× ××× ××××¨××¨ ××× ×¢× ××¨×¡××ª ××××. ××ª××ª ×××§××××¤×¨ ××©× × ×©××××ª ×§×©××ª ××× ×¤×¨××××§××××××ª ×¢× ××××¨××ª × ××××. ×©××××ª ××× ×¢×©××××ª ××¨×¡××ª ××××××¨ ××¢××× ×©× 800-1,000 ×××¨××. ×¨×× ×××× ××××× ×× ××ª ×××§××××¤×¨ ××××¢×× ××× ×××©×××. ×××××¦×¢ ×××¨××× ××¢×× 356 ×"× ×©× ×× ××©××× ××©× ×, ×-23% ×¤×××ª ×××××× ××©×××¨××.

×××¡××¨×ª ××¡×× ×§×××¨ ××©× ×ª 1994 ×××¢××¨× ××¢×¨××ª ××¡×¤×§×ª ×××× ××¨×¦××¢×ª ×¢×× ××©××××ª ××¤××¡××× ××. ××¤××¡××× ×× ××¤×× ××××¨××× ×¢× ×× ××××, ××¤××ª×× ×××ª××××§× ×©× ××¢×¨×××ª ×××× ××××××. ××××¦××× ×× ×××× ××× ××××©×××× ×××©×¨××××, ××¢××§×¨ ××××© ×§×××£, ××× × ×©××¨× ×××¢×××ª ××©×¨××××ª ××§××××××, ××¦× ×¨×ª ×××¨×××ª ××××××. ××¡×¤××××¨ 1995 × ××ª× ××××©×× ×××× ××¡×× ×××× ××× (×××¡×× ×') ××× ××©×¨×× ××¤××¡××× ××. ×××¡×× ×××× ×¤×¨×§ × ×¨×× (×¡×¢××£ 40) ×× ××©× ×××× ××××××. ×××¡××¨×ª ×× ×××¡×× ×¢× ××¢××¨×ª 5 ×××××× ×××¨×× ××¢××§××× ××©× × ××¨×¦××¢×, ×©×× ×× ×§×× ×¤×¢××××ª ××¢×××××ª ××××× ×××××× ××¡×××× ××©××××× ××××¤× ××¨×××. ××× ×× ××××× ×©×××¡×××× ××××¡××¨×× ××§××××× ××× ××¦×××× ×× ×××¢ ×××©××× ××× ×××¢×¨×××ª ××× ××××× ××¨×¦××¢×ª ×¢×× ×××©××¨× ××× ×©×× ××.

×¢× ×××©×× ×ª××× ××ª ×××ª× ×ª×§××ª ××©× ×ª 2005 ×××¢××¨× ××¨×©××ª ××¤××¡××× ××ª ×× ××¢×¨×××ª ×××× ×©×©×¨×ª× ××ª ××××©×××× ×××©×¨×××× ×××× 25 ×××¨××ª ×××, ××¨××××ª ××××¨× ×××¢×¨××ª ××××× ××¤××ª××ª. ××¡××¤× ×©× ×××ª× ×ª×§××ª ×× ××¢×¨×××ª ×××× ×××××× ××¨×¦××¢×ª ×¢×× ××× ××©×××× ×¤××¡××× ××ª. ××× ××××¨ ××¦×××ª ××©×¨×× ×××¨×¦××¢× × ×§××× ×× ×××¢×× ×-3,000 ×§×××××× ×¤××¨×××××. ×§×××××× ××× ××××× ××¤×××¢× ×§×©× ××××××ª ×× ××§××××¤×¨ ×¢×× ××××©×§ ×××× ××××× ×©× ××¨×¦××¢×. ××¦× ×× × ××©× ××××¡××£ ×××ª×¢×¦×. ×××ª ××©×× ×©××© ××¨×× ×××ª×¨ ×§×××××× ×× ×××§××× ××§×××××× ×× ×¢×©×× ××××¤× ×××§×, ×× ×©××××× ××ª ×× ××§ ××××× ××§×©× ××ª××§××. ×××§××××¤×¨ ××××× ×××× ××©× ×× ××××ª ×××× ×©××××¨× ××××©×× ××× × ××©× × ×©××× ×××××ª ×××©×§×¢×× ×××××¨. ××¤××¢×, ××¤××¡××× ×× ×©××××× ××××××ª ××× ××××××ª ×××¨××. ×× ×××©×, ××©× ×ª 2012 ×¢×× × ××¦×× ××§××××¤×¨ ×¢× 185 ×××××× ×"×§ ××©××××ª ×××©×§×¢×× ××©× ×ª××ª ×××××¦×¢×ª ×¢××××ª ×¢× 55â60 ×××××× ×"×§. ××ª××¦×× ××× ×××¨×¢×× ×××× ×××¦×××¨ ×××× ××××, ××¤××× ××©× ×× ×©××× ×× ××××× × ×××¨ ×××××ª ×××©×××.

×××¡××¨ ××× ×©×ª×××
---------------

××××¨ ××××× ×××××××¡×× ××©× × ×©××××ª ××ª×¨ ××× ××§××××¤×¨ ××××£. ××× ×©×¨××ª ×× ××ª××× × ×××× ×××ª×¨ ××××× ×¤× × ×××, ×× ××××¨ ××××× ×× ×× ××××××. ×× ××¡×£ ××× ×§××××ª ×ª××¤×¢× ××ª××©××ª ×©× ××××¨×ª ×× ×©×¤××× ×× ×××§××××¤×¨. ××××× × ××§××××××ª ××¤×××¢× ×××§××××¤×¨ ×××××¨×, ×××××§×¨×× ××¨××× ×¢× ×¢×××× ××ª×××ª ×××××××ª ××××. ×× ×××©×, ××××ª ×××× ×©× ×©××× ××©× ×ª 2016 ×××§××××¤×¨ ××××£ ×¢××××ª ×¢× 167.2 ×××××× ×"×§. ××××ª ×× ××ª×§×××ª ××××¦×¢××ª ×©×××× ×××¡×× ×ª ××ª ×§×××××ª× ×©× ×××§××××¤×¨, ××©×¨ ××××¨ ××× ×× 50â60 ×××××× ×"×§ ××©× ×. ××¢×§×××ª ×××ª ×××¨ × ××¨× × ××§ ×××ª× ××¤×× ×××× ××§××××ª ×××§××××¤×¨. ××ª××¦×× ××× 96.2% ××× ×××§××××¤×¨ ×××¡××¤×§×× ××¨×¦××¢× ××©××××©×× ×××ª××× ××¡××× ×× ××©×ª×××. ××¤× ××××× ××××¨, ×¨××© ××¨××× ×××¨××××ª ××¢×××× ××¢××, ××©××¨ ×××× × ×××¢ ×× ×××××ª ×××× ××× ××××××ª×. ××©× ×ª×©×ª××ª ×××× ×××××©× ×ª ××¨×¦××¢×, ×-40% ××××× ×××¡××¤×§×× ××©××××© ×××ª× ×××××× ×××¨× ×××ª× ××ª××©×××. ×× ×××× ××××¨××× ×××¨××× ××× × ×¨××××× ××©×ª×××. ××× ×ª××©×× ×¢×× ××¦××¦××× ×¦×¨×××ª ×××× ×©××× ××¨×××©×× ××× ×××ª×¤××× ××¡×¤×§×× ×¤×¨××××. ×ª××©× ×¢×× ×¦××¨× ×××××¦×¢ 70 ××××¨ ××× ×××××, ××¨×× ×¤×××ª ××××× ×××× ×©×§××¢ ××¨××× ×××¨××××ª ××¢×××× ××××¨× ×××× ×ª×§××, ×©×× 150 ××××¨ ×× ×¤×© ×××××. ×××××ª ×× ×××× ××©×¤××¢× ×¢× ×××¨××××ª ××¢××§×¨ ×¢×§× ××¢×××ª ×××××× ×.

× ××× ××¡××£ ×©× ×ª 2015 × ××ª×¨× ××¨×¦××¢× ×-100 ×××£ ×ª××©××× ××× ××ª×§×× ××¨×©×ª ×××× ××¦××××¨××ª. ×××× ×©×××××¨×× ××ª×©×ª×××ª ×××× ××© ××¤×¡×§××ª ×ª×××¤××ª ×××¡×¤×§×ª×. ××©××¢××ª ××××¨ ××× ×©××© ×××× ×©×××ª×× ××¢×× ×× ×××¨××× ××× ×××. ×××©×¨ ×××¨××× ××ª×§××××ª ××¡××¨× ×××¢××¨×× ×× ×ª××× ×××××× ×©××× × ×¨××××× ××©×ª×××. ××× ××× ××©××©×× ××ª ××ª××©××× ××¦××¨×× × ××§××× ××××××× × ××××. ××©×ª××× ×××××©×× ×¦××¨××× ××¢××ª×× ××× ××××¦×¢××ª ××¨××× ××××¤×××ª. ××¤× × ×ª×× × ×¨×©××ª ×××× ××¤××¡××× ××ª, ××××ª ×××× ×××¡××¤×§×× ××©××××©×× ×××ª××× ××¢×× ×¢××× ×-2016 ×¢× 98 ×××"×§. 85.8% ××× × ×©××× ××××¨××ª ××× ××ª×× ××¨×¦××¢×, 10.1% ××× ×§× ×ª× ××¨×©××ª ××¤××¡××× ××ª ××××¨×ª ××§××¨××ª ×××©××¨ ×××ª×¤×× ×¢× ××× 154 ××ª×§× × ××ª×¤×× ×¤×¨××××. ××¡×"×, 18.09% ××××× ×××¡××¤×§×× ×××§××¨××ª ××× ××©××××©×× ×××ª××× ×××××× ××©×ª×××. ×¢× ×¤× ××¢×¨×××ª ×¨×©××ª ×××× ××¤××¡××× ××ª, ×-85 ×××"×§ × ××¡×¤×× × ×©××× ××××¨××ª ××¢×× ×××§××××ª.

××©× ××××¨×ª ××××§××© ×¢× ××××¦×¢ ××××¨× ×××× ××¨×¦××¢× ×××××¨××. ××©×××© ××××× ×¡× ×©× ××©×¤×× ×¢××ª××ª ×××©×§×¢ ××§× ×××ª ×××, ×××ª ××£ ×¢× ×¤× ×©××¤× × ×ª×× × ×××"× ×¢×××ª ×××× ××× × ××××¨× ××¢×××ª ×¢× 5% ×××× ×¡××ª ××©×§ ××××ª. ×× ××¡×£, ×ª×¢×¨××£ ×××× ×××ª×§× ×× ××¤×¨×××× ××¨×¦××¢× ××× 35 ×©×§× ××"×§, ×××©×××× ×-8.94 ×××©×¨××. ×××××¨ ×××× ×××××× ×××ª××©× ××× ×©â41% ××ª××©×× ×¢×× ××××××× ××××©×××¨×ª ××××××ª ×××××¦×¢×ª ×××× ×¢××××ª ×¢× 60 ×©×§×. ×××¨× ××××× ××××ª×¨ ××××©× ××× ××¨×¦××¢× ××× ×××¡××£ ×¢×¦×× ×â20 ×××¨××× ××¦××××¨××× ××××××¨×× ×××ª×§× × ××ª×¤×× ×©× ×¨×©××ª ×××× ×©× ×¢××. ××¤×©×¨××ª × ××¡×¤×ª ×× ××§×¨× ×××ª×¨ ××× ×¨×××©×ª ××× ×××ª×§× × ××ª×¤×× ×¤×¨××××. ×××ª×§× ×× ××¤×¨×××× ××××¨×× ××× ××××¦×¢××ª ××××××ª ××¢×××¨××ª ××©××× ××ª, ××× ×××××× ××ª××©××× ×'×¨××§× ××. ×¢×××ª ××××× ×'×¨××§× ×× ×¤× 18 ××××¨ ×¢××××ª ×¢× ××× ×©×§× ××× ×××¨××¢× ×©×§×××. ××¤×©×¨××ª ××§×¨× ×××ª×¨ ××× ×¨×××©×ª ×××××ª ××ª×¤×× ×××ª××ª ×××××¨ ×©× ××× 1,000 ×â1,200 ×©×§×. ×â20 ×××£ ××©×¤×××ª ××¢×× ×××¨× ××¤×ª×¨×× ××. ×××¤×©×¨××ª ×××§×¨× ××××ª×¨ ××× ×§××××ª ×××¨ ×¤×¨×××ª. ×¢×××ª ×§×××× ××¢×××§ ×××××, ××× ×¡×ª ×¦×× ××¨××ª ×××¤×¢××ª ×× ×¨×××¨ ×©×××× × ××××ª ××-3,000 ×¢× 5,000 ××××¨, ×ª××× ××¢×××§ ××§××××.

* ××§××¨××ª ××¡×¤×§×ª ×××× ××¨×¦××¢×ª ×¢××, 2017××§××¨××ª ××¡×¤×§×ª ×××× ××¨×¦××¢×ª ×¢××, 2017
* ××××ª ×××× ×©×¡××¤×§× ××¨×¦××¢×ª ×¢×× ×¢× ××× ×××¨×ª '××§××¨××ª' (×"×§) ××¤× ×©× ××××××ª ×××× ×©×¡××¤×§× ××¨×¦××¢×ª ×¢×× ×¢× ××× ×××¨×ª '××§××¨××ª' (×"×§) ××¤× ×©× ××

×××××
-----

×××××× ×××× ×××¨× ×××ª×¤×©×××ª ×××××ª ××§×¨× ×ª××©×× ××¨×¦××¢×. ××× ×©×¢××× ×¨××ª ×××××× ×× ×××××ª ××××× ××¡×× × ×××ª×¤×¨×¦××ª ×××¤××ª. ××ª××¦×× ××× ××©× × ×ª××××× ×××××ª ×××××¨×ª ×©× ×××¢×ª ××©×ª×××ª ××× ×××××××. ××¤×××¢× ××× ××¢××§×¨ ××§×××¦××ª ×¡×××× ××× ××××× ×× ×©×× ××××¨×××. ×××ª×× 26% ××××××ª ×××××× ××¢×× × ×××¢××ª ×××××× ×××, ××¢××§×¨ ×¤×¨××××ª, ×©××¢××, ×××××ª ××¢××× ××§××§××× ×§×××. ××× ×× ×××××× ×××× ××× ××¡××× ××¨××©×× × ××ª×××ª×ª ×ª×× ××§××ª.

××¤× ×¨××© ××¨××× ×××¨××××ª ××¢×××× ××¢×× ×××××ª ×××× ××¨×¦××¢× ××¨××× ××××ª×¨. ×¨×§ 10% ××ª×× ×©× × ×××××× × ××ª××©××× ××¨×¦××¢×ª ×¢×× (××¢×××ª 90% ×××××× ××©×××¨××) ×××××× ××©×ª××ª ××××× ××××× ×©×××¨××× ××¦× ×¨×ª ××ª×××. ×××××× ×§××× ×× ×¨×§ ×××¨××× ××××ª×××, ××¤× ××¢×¨×××ª ×-68% ××××× ××××ª×¤××× ××××××× ×× ××. ×××× ×× ×××¨××× ××××××¨×××× ×××× ×©× ×¢×× ××× ×¤× ×¢×©×¨×, ×××¢××ª×× ×× ×¤× 50 ×××ª×¨ ××××§×××. ××××¨× ×§× ××××£ ×××××××ª ×××§××× ××××¢× ××××ª×¨ ×-10,000 ×"× ××××¨×××× ×××××¨ ×××, ×××©×××× ××¡×£ ××××××¥ ×¢× ××× ××¨××× ×××¨××××ª ××¢×××× ××× ×©×ª××× ××¢××× ×¢× 250 ×"× ×××××¨. ××××××ª ×××¨××× ×××¨××ª ×××¢××¨×ª ×××××ª ××¨× ×××× ××× ×©××©×××× ×× ×××¢×× ××¤×¨××××× ×× ×¦×××ª ×××××××ª ××¡×× A. ××× ××, ××× ×××××¨× ××ª ××¡×××× ×××ª×¤×¨×¦××ª× ×©× ×××¤××ª ××××¨× ××××¤××¡.

### ××¨×××ª ××××

××¢×¨××ª ××××× ××¨××¤×¤×ª ××¢×× ×××××× ×× ××× ××ª ×××©×©. ××©×××© ××××××××¡××× ××× × ×××××¨ ××¨×©×ª××ª ××××× ×××©×ª××© ××××¨××ª ×¡×¤××× ××ª×¢×××ª ×××× ×¤×ª××××ª. ×©××××ª ××× ××××××ª ××××¤× ×§×××¢ ××ª ×× ××ª×××. ××¤× ××× ×ª×¨ ×©×××××§, ×¨××© ×¨×©××ª ×××× ×©× ×¢××, ×× ×©× × ××©×××©×× ××××××××¡××× ×©×× ×××××¨×× ×××¢×¨××ª ×××××, ×¢××©×× ×©××××© ××ª×©×ª××ª ××©×¨ ×××¦× ××ª×§×× ×©× ××ª×¤××¨×¨××ª. ××××¡××¨ ×××©×× ××¨×¦××¢× ×©× ×××¢ ×××©××¨ ×××©×× ××¨×¦××¢× ××©×××ª ××ª ××ª×§× × ×××××¨ ×©×¤××× ××©×××, ×× ×©××¢×× ××ª ×¨××ª ×××××× ×××× ×××××××× ×××××.

××¨×¦××¢× ×¤××¢××× ××××©× ××ª×§× ×× ××××××¨ ×©×¤×××, ×××ª×§×©×× ×××¤× ××××× ××¦××¨× ××××, ××× ×××ª×¨, ××©× ××¤×¡×§××ª ×××©×× ××ª×××¤××ª. ×× ×ª×× × ×××"× ×¢××× ×× ×¨×§ 25% ×××©×¤××× ×× ××¡×¤×× ××¨×©×ª××ª ××××× ××¢×× ×¢×××¨×× ×××¤×× ×××©×× ×× ×¢×©× ××× ×©××××© ××××¨ ×××§××××ª, ××¢×××ª 85% ×××©×¨××. ×××¦×××¨ 2015 ×××××× ×× ×××ª ×ª×××× ××§××©××¨ ×¢×× ×××ª×¤"×© ×× ××× ××× × ×©×¤××× 104,000 ×"×§ ×××× ××××× ×× ××××××××ª. ××©× ×××¨××× ××©×¤××× ×× ××× ××ª××××, ××ª××× 15,000 ×"×§ ×©× ×××× ×××××, ××©×¨ ××× × ××××¤× ×××. ×¢×× 26,000 ×"×§ ××××××× ××××¨××ª ×××× ××¦×¤×× ××¨×¦××¢×. ×××¨××ª ×××× ××××× ××©××¨××ª ××× ××©××¢××ª× ×××¨×× ××××¦×ª ×©× ××××××, ××¨×××ª ×××¦×§××, × ×××¨××× ××× ×××× ××¨×× ××× ×§×, ×××××§×× ××××§×¨××××¨×× ××××× ×¤×ª××× ×××, ×××ª×××ª ×××××ª. ××××× ××× ×¤×××¢ ×§×©××ª ×××¢×¨××ª ×××§××××××ª ×××××ª.

××¡×¤×§×ª ×× ×¨××× ×××"×©×× ××××ª×§× × ××ª×¤××
----------------------------------

××× ××¤×ª××¨ ××ª ××©××¨ ×××× ×¦×¨×× ××¢×¦××¨ ××ª ×××××× ×××©× ×× × ××¨×© ×××¤×¢×× ××"×©××. ××× ××, ××× ×××××× ××ª ××××××ª ×× ××©×ª××× ×× ×§××× ××¨×¦××¢× ××© ×¦××¨× ×××ª×¤×× ×× ××. ××¤×¢××ª ××"×©××, ××¢×¨×××ª ×©××××ª ××× ×××ª×§× × ××ª×¤×× ×××¨×©×ª ×©××××© ××× ×¨×××. ××××, ××¨×¦××¢× ×××¡××¨ ××× ×¨××× ×××©×¤××¢ ×¢× ×× ×ª×××× ×××××: ××× ××××××ª ××©××××© ××××ª× ×××©×× ×××¡×¤×¨ ×©×¢××ª ××××××ª ××××, ××¨× ×¤×××¢× ×§×©× ××××××ª ××¤×ª× ×ª×¢×©×××, ××¡××¨ ×××§××¨××ª ×ª×¢×¡××§× ×××× ××¤×××¢× ×××ª×§× × ××¨××××ª, ×§××¨××¨ ×××× ×××××¦× ××××. ××¢×§×××ª ×××ª ××××¡××¨ ×××××¨ ××× ×¨××× ××××× ×××¨× ××¨××× ×××©××¨ ××××.

××©×¨×× ××××¨×ª ××¨×©××ª ××¤××¡××× ××ª 100â140 ××× ×××× ×¢×××¨ ××¨×¦××¢× ××××¦×¢××ª ×¢×©×¨× ×§×××× ×©× ×××¨×ª ×××©××. ××¡×¤×§× ×× ××××× ×©× × ×©×××©×× ×××××ª ×××©×× ×©× ××¨×¦××¢×. ××ª×¨ ×××¡×¤×§× ××××¢× ××©×××©× ×§×××× ××¦×¨××× (32 ××× ××××) ××× ××ª×× ×ª ×××× ××¨×¦××¢× (30 ××× ××××). ××£ ×¢× ×¤× ×©×××¢×ª ××ª×× ×¤×¢××××ª ××××©×× ××©×××× ×¨×©×ª××ª ×××©×× ××¨×¦××¢× ××¡×¤×§××ª ××××¦××ª ×××¦×¨××× ×©××, ××¤× ××¢×¨××ª ×××¨×ª ×××©×× ×××©×¨××××ª ××××× 2016 ××¤××¡××× ×× ××××¢× ×¨×§ ×¨××¢ ××××××ª ×× ××¨×©×ª. × ××¡×£ ×¢× ××××¡××¨ ×××××¨ ×××©××, ××¤× ×××¨×ª ×××©×× ×§××× ×××©×× ××§×××××, ××¨×× ××¡×¤×§×ª ××©×¨×× ××©×× ××¨×¦××¢×, ×××¦× ×××× ××ª ×××××ª ×××¢××¨× ×©×××. ×§×××× ××× ×¤××¢××× ×××©××¨ ××¤×¢×× ×§××¦×× × ×¢× ×©××¢××¨ ×ª×§×××ª ×××× ××××.

××©× ×ª 2005 ××§××× ××©×¨×× ×§× ××©×× ×××© ××¨×¦××¢× ×××¡×¤×§ ×©× 100 ××× ×××, ×××× ×§× 161. ××××, ×× ×××ª ××§× ×××¤×¡×§× ××××¨ ×©××¨×©××ª ××¤××¡××× ××ª ××¤×¡××§× ××ª ××ª×©×××. ××××©×, ××¡×××× ××©×¨×× ××¡×¤×§ ××¢×× ×× ×××¢× ×××××× ×××-×××××. ××©× ×ª 2016 ×¡×××× ××©×¨×× ×¢× ××¨×©××ª ××¤××¡××× ××ª ×¢× ××§××ª ××¦×× ××¨. ××©×¨×× ×××¨×©××ª ×××¤×©× ××××× ××××¦×¢××ª ××¢××ª ××§××©××¨ ××-×××§ ××¡×××¢ ××××× ××¨×©××ª ××¤××¡××× ××ª. ××©× ×ª 2021 ××××× ×× ×§××¨ ××××××× ××××¨××¤× ×××× × ××ª ×× ××ª ××¦×× ××¨ ××¨×¦××¢×. ×××¡×× × ×¤×¨×, ××××× ×× ×§×××¦×ª ×××§ ×ª××××¨ ×× ×××××¨×× ××ª×× ×ª ×××× ×©× ××¨×©××ª. ××¤× ××ª×× ×¤×¢××××ª ××××©×× ××©××××, ×¤×ª×¨×× ×××©××¨ ××× ×¨××× ××× '×¨××©××ª ××¦××¨××' ××©××¤××¨ ×××¦××××ª ××××¨×××ª: ××× ××× ×¢ ××©××¨ ×××× ×××¨×, ×××ª× ××¢× × ×××©××¨ ××©×§ ×××× ×××¢××× ××©×§×¢××ª ××©××¢××ª×××ª ×©× ××§×××× ××××-××××××ª. ×× ×××©× ×××××© ×××ª×× ××ª ×××"×© ××¦×¤×× ××¨×¦××¢×. ×××"×© × ×× × ×××¡×¤× ××§×××× ××××-××××××ª ×× ×× ×××× ××¤×¢×× ×¢×§× ××-××¡×¤×§×ª ××©××.

××¢××¨×××ª ××©×¨××
-------------

××¢×§×××ª ×××××× ××¨×¦××¢×, ×§××× ××©×© ×× ×××¢×× ×ª×××× ×× ×××©×¨×× ××¨× ××××× ××× ××ª××××, ×××××ª ××§××××¤×¨ ××××£, ×× ××ª×¤×§×××ª ×¢××ª×× ×¢× ××××× ××××¤××© ×××¨ ×××. ×× ×××©× ×§×¨××¡×ª ××¢×¨××ª ××××× ××¢××ª××ª ×××××× ××¡×¤×¨ ×¤×¢××× ××××¨××ª ×××× ×× ××××¨ ×××× ×©× ××××¢×¦× ×××××¨××ª ×××£ ××©×§×××. ×× ××¡×£, ×¨×× ××©×¤××× ××¨×¦××¢× ××××¨××× ××× ××ª××××. ×¢× ×××¨××× ××¦×¤×× ××× ×××× ×××××××× ××××¢×× ××××¤× ××¨××¦× ×××©×¨×× ××××ª×§× × ×××ª×¤××. ××ª×§× ××ª×¤×× ××©×§×××, ×××××§× ×¢×©×¨× ×§××××××¨ ×¦×¤×× ××ª ××¨×¦××¢×, ×××¨×× ×××ª×¤××ª ×â20% ××××× ×××©×¨××. ××ª×§× ×× ×××©××ª ××× ×¤×¢××× ×××× ××××× ×××××§× ×§××× ×¦×××ª× ×©××§××¨×, ××× ×× ×¨××, ××©×¤××× ×× ××××¤××× ××¢×× ×©××××¨×× ××× ××ª××××. ××× ××, ××¢×ª ××¢×ª ×××¨× ×××× ××××ª ×× ××, ×××¤××§ × ×× ×× ×× ×××¤××§ × ×× ×©×§×× ×××××¨ ×©×§×× ×©×××©×¨××. ××××¨ ×× ××©××© ×××××¨×ª ×× ×©×××¤×× ××ª ××××××¨×× ×××§××××¤×¨ ××××£ ×× ×©×××× ××××©× ×× ××©×ª×××. ××"× ××©×¨× ×××¨××××ª ×××¦×××¨ 2016 ××¢×× ××©× ×©××¨×××ª ××××× ×× ×××× ××××××ª ×××××¢× ××× ××ª×××. ×¢× ×××ª, ×××©×¨× ×× ××¦× ××¨××××ª ××× ××§×××××× ×××©××©×× ××©×ª×××. ××¢××ª×× ×××¡××¤×× ×××× ××ª ××× ×¢× ××××××ª ××××××ª ×©× ×¤×¡×××ª ×××¦×§×. ××§××¨ ××¤×¡××××ª ××× ××××¤× ××¨×¦××¢×, ××××¨××ª ××××§× ×× ×××¤× ××©×¨××, ×××£ ××××¨×ª ××ª×§××¤××ª ×¡×¢×¨×. ××× ×××¨ 2016 ××¨×× ××××××ª ××××××ª ×××××× ×©× ×¤×¡×××ª ×××¦×§× ××ª×× ×ª ×××× ×¨××× ××¨× ×××©×§×××. ××¢×§×××ª ××××¨××¢ ××¤×¡×××ª ××¨×× ×× ××§×× ×ª×¤×¢××××× ×××××××× ××ª×× ×ª ××××.

×××¨×¥ 2015 ××©×¨×× ×××××¢× ×¢× ×××¤××ª ×××¡×ª ×××× ××¨×¦××¢× ××××¦×¢××ª ×¦×× ××¨ ×××© ×××××¨ × ×× ×¢××. ××× ×××ª×¨×ª ××¢××¨×ª 10 ×××××× ×××¨ ×§×× ××× ××©× ×. 5 ×××"×§ ××ª××× ××©× × ×¦×× ××¨××ª ××©× ×× ××××× ×× "×× × ×¡×××××" ×"××¨×××ª ×¡×¢××" ×-5 ×××"×§ × ××¡×¤×× ××¦×× ××¨ ××××©. ×××× ××¤× ×¨×©××ª ××××, ××¤××¢× ××¤××¡××× ×× ×©××××× ×¤×××ª ××× ××§×××× ×××©× ×× ××©× ××××××ª ×§×××× × ×××××ª ×× ×¢×§× ×ª×§×××ª ××ª×©×ª×××ª. ×× ×××©× ××©× ×ª 2015, ×©××××ª× ×©× ×ª ×©×× ××××× ×ª ×©××××, ×©××× ××¤××¡××× ×× ×¨×§ ×-7.5 ×"×§ ×××, ××¨×××ª ××§× ××××© ×× ×× ×¢××. ××©×¨×× ××××¨×ª ××ª ×××× ××¢××ª×× ××ª×¢×¨××£ ×©× 2.57 ×©"× ××××¨ ×§×× ××× ××¦×× ××¨××ª ×××©× ×× ×-3.54 ×©"× ××××¨ ×§×× ××× ××¦×× ××¨ "× ×× ×¢××". ××ª×©××××× ××§××××× ×¢× ××× ××©×¨× ××××¦×¨ ××××¤× ××××©×.

××××¨×× ×××¢× ×××× ×ª ××©×¨×× ××××¤×× ×××©××¨ ××× ××ª×× ×¤×¢××××ª ××××©×× ××©××××. ××× ××, ×××¤×× ×××××ª××× × ××¡×¤×× × ××¨×©×× ××¡×××× ×××××ª ××©×¨× ×××§×¨ ××××× ×. ×××× 2017 ××¤××¥ ××××§×¨ ×¢××××ª ×××§××¨×ª ×ª××ª ××××ª×¨×ª "××××× ×××¦× ××××××ª" ××¢××¡×§×ª ××××××× ××× ××× ××©×¨×× ×××× ×©××× ×××××, ×©×××¨×× ××¨×¦××¢×ª ×¢××. ×××§ ×××¨××× × ××××××ª ×××× ×××§×¨×× ××ª ××××× ×××ª ×××©×¨××××ª ××¤×××¢×ª ××××¨××× ××©××§×× ××ª×©×ª×××ª. ×××ª ××××ª ××¢×××× ×©××× ×¢××××ª ××××¡ ××©××××, ××©×"× ××××× ××× ×¡×ª ××¡×××¨××ª ××-×©××××©×××ª, ×©××××××ª ××©××© ××¦××¨×× ××¨××¨, ××× ×¨×§ ××¦×¨××× ×××¨××××. ××××× ×× ×××× ×××¢× ×ª× ××ª ×§×¦× ××©××§××. ×××¦× ××ª××¨××¨ ×¢×× ×××ª×¨ ××××¨ ×¡××× ×××××× ××¨×¦××¢×, ××©×¨ ×¤××¢× ××ª×©×ª×××ª ××¦××¨× ×§×©×. ×× ××§×× ××ª×©×ª×××ª ×××× ××ª××¦×× ××××××× ××¨×¦××¢× ×××¢×¨××× ××-34 ×××××× ××××¨. ××¢×ª××ª ××××× ×× ××¡×¤×§×ª ×××× ××£ × ×¢×©××ª × ×××× ×××ª×¨. ××¢×ª ×××¦×¢ ×¦××§ ×××ª× × ××××§× 63 ××ª×§× × ×××, ××ª××× 23 × ××¨×¡× ××××. × ××§ ×¨× × ××¨× ×× ××¨×©×ª ×××× ××¢××, ×× ××¦×× ××¨××ª ×¤× ××××× ××¢×¨××, ××× ××¦×× ××¨××ª ××¨×××××, ×©××××××× ××× ××©×¤×××. ××©× ×ª 2014 ×¨×©××ª ×××× ×©× ×¢××¨×××ª ××××£ ××¢×× ×××××¢× ×× ×-40% ×××××××¡×××ª ×¢×× ××× × ×××©××ª ×××× ×××¨×××, ××××¦×× ××ª ××§××× ××× ×¨"×. ×©××¨ ×××××××¡××× ×××ª× ×××× ×××¨××× ×××ª ××× ×©×××©× ×¢× ××¨××¢× ××××.

×-9 ××××§××××¨ 2023, ×××¡××¨×ª ×××××ª ××¨×××ª ××¨××, ×××××¢ ×©×¨ ××× ×¨××× ××©×¨×× ××¥ ×¢× × ××ª××§ ××¡×¤×§×ª ×××× ×××©×¨×× ××¨×¦××¢×ª ×¢××. ××©×××¢ ××××¨ ×××, ××××©× ××©×¨×× ××ª ××¡×¤×§×ª ×××× ×××¨×× ××¨×¦××¢×, ××××¨× ××¢××× ×××¨××× ×¤××¡××× ×× ××¦×¤×× ××¨×¦××¢× ××¨××ª ××¨×××.

×¤×ª×¨×× ××ª ×¢×ª×××××
---------------

××©×§×¢× × ×¨×××ª ××ª×©×ª×××ª ×××, ××©×× ××ª××¨××× × ××¨×©× ×¢×× ××¤× × ×××¦×¢ ×¦××§ ×××ª× ××©× ×ª 2014. ××ª××¦×× ×××××¦×¢ × ××¨× × ××§ ××××¨ ××ª×©×ª××ª ×××× ×××××× ×©× ×¢××, ××¨×××ª ×××¨××ª ××¨×©×ª××ª ××¡×¤×§×ª ×××, ××××××, ××××××ª ××ª×¤××, ×¨×©×ª××ª ×©×¤××× ××ª×× ××ª ×©××××. ×× ××§ ×××¢×¨× ×¢× ××× ×¨×©××ª ×××× ××¤××¡××× ××ª ××××ª×¨ ×-34 ×××××× ××××¨. ×¢× ×××ª, ×× ××§ ×××××¦×¢ ××××× ×××§ ×§×× ××××¢×× ××××××ª. ××× ××¤×ª××¨ ××ª ××¢×××ª ×××× ××¨×¦××¢× ×××¨×©× ××¤× ××¢×¨×××ª ×××"× ××¤×××ª 620 ×××××× ××××¨.

××¢××¨ ××××××ª ×××¦×¢ ×××× ×××©×¨××, ××× ××¤×ª×¨×× ××ª ××¢××§×¨××× ×××©××¨ ××× ××ª×§× ×××××¨ ××©×¤××× ××¢××ª× ×©××××ª ×××××. ××ª ×¢×××ª ×× ×××ª× ×××× ××× ×§ ××¢×××× ×-76 ×××××× ×©×§× ×××× ××¡××× ××××¨ ×©×××© ××©×¤×× ×¢××. ××§×××× ×××× ××××××ª ××£ ××¡×××× ××©×× ××ª ××©××× ×××©×× ×©× ××ª×§× ××××××¨ ××©×××© ××©× ×× ××¨××©×× ××ª. ×¢× ×××ª, ×××¤×¢× ×× ××× ××ª ×¢××××ª× ××¤××ª ××××¡××¨ ×××©××. ×××ª ××©× ××¨××©×ª ××ª×× ×¤×¢××××ª ××××©×× ××©×××× ×©×××©×× ××¢×××¨ ××¨× ×¨×©×ª ×××©×× ××××××ª ××¢××. ×××ª× ××××ª ×××¨××©× ×× × ×××¢×ª ××× ×©×¨×©×ª ×××©×× ××¢××ª××ª ×§××¨×¡×ª ××¤×¨×§××, ×× ×××× × ×××ª×¨××©××ª ×× ××¤×¡×§××ª ××©×× ××××××ª ××¢××ª×× ×ª×××¤××ª. ××©× ×× ××× ×§ ××¢×××× ×××§×××× ×××× ××××××ª ×××§×©×× ×©××©×¨×× ×ª××ª× ××× ××©×× ×××××× ×××ª×§×, ×©××©××© ×¨×§ ×××ª× ×××¢×§××£ ××ª ××¨×©×ª ××¢××ª××ª. ×¢× ××©×ª×××ª ××¤×¨×××§× ×××¨ ×× ××× ×§ ××¢×××× ×××¡×××ª× ×××××× ××¤×¢××ª ×××ª×§× ××××× ×¨×§ ××ª ×× ×××ª×.

×××§×××, ×ª×¨× ××× ×§ ×××××× ×©× ××¨×× ×× 20 ×××××× ×©×§× ××©××§×× ××ª×§× ××©× ××××¤×× ××©×¤××× ×××¨×× ×¢××. ×××ª×§× ××××¨ ××ª×ª ××¢× × ××©×¤××× ×©× ××××××× ×××©. ×××¢× ×ª ××× ××¡ ××××, × ×¦×× ××× ×§ ×××××× ××©×××¨××, ××©××¤××¥ ×××× ××©× ×¢×××××× ××¦× ××©×¨×× ×©××××§×¨×× ××ª ×¢×××××ª××.

×¨×× ××
------

* ××©××¨ ×××©×× ××¨×¦××¢×ª ×¢××
* ××××× ××× ×××©×¨××
* ×××××ª ×× ×ª×××

×§××©××¨×× ×××¦×× ×××
----------------

×××§××©××ª××£ ×××× ××§××¦×× ×× ××©× **××©××¨ ×××× ××¨×¦××¢×ª ×¢××** ×××××§××©××ª××£
* ×××ª×¨ ××¨×©×× ×©× ×¨×©××ª ×××× ×©× ×¢××¨×××ª ××××£ (××× ××××ª)
* ××ª×¨ ××× ×××× ×××× ×¦×¤×¨××¨ ×¨×× ×ª, 90% ××××× ××¢×× ××× × ×¨××××× ××©×ª×××. ××©××¨ ×××× ××¨×¦××¢× ××××× ×××¤××, ×××ª×¨ ×××¨×¥, 19 ×××× 2021
* ×××× ×××, ×× ××¨××¨ ×× ××¨××ª ×××× ×, ××¢×× ×××§×©××: ××§××ª ××××¨ ××× ××¡×××¢ ××©×¨××, ×××ª×¨ ××× â ×ª×××× ××©××××¨ ×××©×¨×××, 10 ×××¨×¥ 2019

××¢×¨××ª ×©×××××
------------

1. â  ××ª×¨ ××× ×××× ×××× × ××¢ ××××××, ××©××¨ ×××× ××¢××: ×××¤××ª ×××××××× ××©×× ××©×¨×× ××××× × ×¢××ª×× ×©×¦××××× ×¢× ××××¨, ×××ª×¨ ×××¨×¥, 4 ××××××¡× 2016
2. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  ×××××× ××× ××× ×××× ×ª ××©×¨×× ××©××× ×××××, ×©×××¨×× ××¨×¦××¢×ª ×¢××, ×××ª×¨ ×××§×¨ ××××× ×, â××× 2017
3. 1 2  ××¢×××ª ×××"× ××¡××¨ ××¤××ª××, Deepening water-related, electricity-related, infrastructural and environmental crises (×¢×' 12), ×××ª×¨ ××××××ª ××××××××ª, â6 ××××× 2015 (××× ××××ª)
4. 1 2 3  ××××××¨ ×××, × ×¤××¥ ×××¡××× ×××©×¨××: ××× ×××©××¨ ××××× ×××¨× ××¢××, ×××ª×¨ ynet, 1 ×××¨×¥ 2017
5. 1 2  Status Report of Water Resources, ×××ª×¨ ×¨×©××ª ×××× ××¤××¡××× ××ª, â×××§××××¨ 2013 (××× ××××ª)
6. â  Water Resources In West Bank & Gaza Strip, ××ª×¨ ×¨×©××ª ×××× ××¤××¡××× ××ª (××× ××××ª)
7. â  ×¡×××××ª ×××× ××× ××©×¨×× ××¤××¡××× ××, ×¨×©××ª ××××, â××¨×¥ 2009
8. â  Marking World Water Day, Palestinians says 97% of Gaza water not up to standard, ××¡××× ××ª ×××××¢××ª ××××¤×, â21 ×××¨×¥ 2018 (××× ××××ª)
9. 1 2  ××ª×¨ ××× ×××× ×××× ×¢×××¨× ××¡, ××× ×§ ××¢×××× ×××××¨: ××©××¨ ×××× ××¨×¦××¢×ª ×¢×× ×××¨ ××¨× ×× ××§ ×××ª× ××¤××, ×××ª×¨ ×××¨×¥, 17 ×××¦×××¨ 2016
10. 1 2 3  ××¦××§×ª ××××, ×××ª×¨ ××¦××, â26 ××¡×¤××××¨ 2016
11. â  ××××××¨ ×××, ××©××¨ ×××× ××¢×× ×××¡×× × ×××©×¨××, ×××ª×¨ ynet, 12 ××××§××××¨ 2014
12. â  ×××××! NEWS ××©××ª××£ ×××××× ×××§××××ª × ×ª× ××â, ×××§×¨ ×©× ×××¨×× ××××××× ××¡××¨×××: ××××¢ ×××××× ××©×§× ××ª ×¢×× ××××©?, ×××ª×¨ ×××××!â, 29 ××¤××¨×××¨ 2016
13. â  ××× ××©×©××¨××£â, ×¤×¨×¡×× ×¨××©××: ××©×¨×× ×××¨×©××ª ×¡×××× ×¢× ××§××ª ×¦×× ××¨ ×× ××¨×¦××¢×ª ×¢××, ×××ª×¨ ×××××!â, 15 ××¡×¤××××¨ 2016
14. â  ××××××¨ ×××, ××¡×× ××× ××××× ×××¡×¤×§×ª ×× ×××©×¨×× ××ª×× ×ª ×××× ××¢××, ×××ª×¨ ynet, 14 ××¤××¨×××¨ 2021
15. â  ×'×§× ×××¨×, ××©×¨×× ×××××¢× ×¢× ×××¤××ª ××××ª ×××× ×©×ª×¢×××¨ ××¨×¦××¢×ª ×¢××, ×××ª×¨ ×××¨×¥, 4 ×××¨×¥ 2015
16. â  ×¡××× ×××¨×××××, ××¢× × ×××§×©× ××§×××ª ××××¢, ××¤× ×××§ ×××¤×© ×××××¢, ××ª×©× "×-1998, ×¨×©××ª ××××, â13 ×××¨×¥ 2016
17. â  ×¨×¦××¢×ª ×¢×× â ×ª×©×ª×××ª, ×××ª×¨ ××ª×× ×¤×¢××××ª ××××©×× ××©×××× (××¨××××)
18. â  ××××¨× ××× ×××××¨× ×× ××× ×××××ª ××× ×××¨×× × ××©××× ××¡×××¨× ×× ×©××××©××ª. ×××, ×× ×¢××××× ××©××© ×××¨××¨, ××××× ×× ××©×××× ××ª×©×ª×××ª ×××× ×××¡× ×××¦××
19. â  ××©×¨××/××©×××× ××¤××¡××× ××× ×××××©×× ××× ×¢×××¨×× ×©××××ª ×××©× ×××× ×ª ×××× ××¤××¡××× ××, ×××ª×¨ ××× ×¡×× ××× ××¨× ×©××× ×, â×××§××××¨ 2009
20. â  ×¨×©××ª ×××× ××¢××: ×-40 ×××× ××××××××¡××× ×¢×××× ××× × ×××©××ª ×××× ×××¨×××, ××ª×¨ ×××©×, â20 ××××××¡× 2014
21. â  ×××ª××¨ ××××× ×¨, ×©×¨ ××× ×¨××× ××¥: ×××¨××ª× ×× ×ª×§ ××× ××ª ××¡×¤×§×ª ×××× ×××©×¨×× ××¢××, ×××ª×¨ ynet, â9.10.2023
22. â  ×©× × ××©×× ××, ××©×¨×× ××××©× ××ª ××¡×¤×§×ª ×××× ×××¨×× ××¨×¦××¢×, ×××ª×¨ ××××××¡×, â15.10.2023
23. â  ××ª×¨ ××× ×××× ×××× ×¦×¤×¨××¨ ×¨×× ×ª, ××× ×§ ××¢×××× ×××¨ ××, ××× ××¢×××¨ ×ª×§×¦×× ××××××¨ ××©×¤××× ×©× ×¢××, ×××ª×¨ ×××¨×¥, 17 ××××§××××¨ 2017