I due Foscari

Context: I due Foscari va ser estrenada el 3 de novembre de 1844 al Teatro Argentina amb els esmentats Achille de Bassini, Giacomo Roppa, acompanyats de la soprano Marianna Barbieri-Nini i el baix Baldassarre Mirri en els papers principals. Va obtenir una acollida tèbia, encara que Verdi, com a compositor, va rebre impressionants ovacions. Segons Emanuele Muzio, compositor i amic de Verdi, el problema va estar en el preu elevat de les localitats així com del fet que els cantants no van estar a l'altura de la partitura.[2]

Answer: 3 de novembre de 1844

Question: Quan es va estrenar I due Foscari?

Answer: al Teatro Argentina

Question: On es va estrenar I due Foscari?

Answer: Marianna Barbieri-Nini

Question: Qui era la soprano d'I due Foscari?

Answer: impressionants ovacions

Question: Què va rebre Verdi?

Answer: elevat

Question: Com era el preu de les localitats de l'òpera?

Context: En aquell moment, la Itàlia musical estava molt lluny de trobar-se unida: cada ciutat tenia exigències particulars i tradicions diverses, que un compositor havia de respectar, experimentar i satisfer abans de poder-se considerar consolidat. El mateix els hi havia passat a Rossini i Donizetti, els dos principals predecessors de Verdi. A més, per ser considerat una celebritat, no només es jutjava per la qualitat de les obres sinó que s'havia de ser un compositor molt prolífic amb una febril acció per a conquerir com més teatre d'òpera millor.[3]

Answer: exigències particulars i tradicions diverses

Question: Què tenia cada ciutat italiana?

Answer: Rossini i Donizetti

Question: Qui van ser els principals predecessors de Verdi?

Answer: de trobar-se unida

Question: De què estava molt lluny la Itàlia musical?

Answer: molt prolífic amb una febril acció per a conquerir com més teatre d'òpera millor

Question: Com havia de ser un compositor per a considerar-se una celebritat?

Context: A l'arrencada del segon acte, Verdi planteja una bellíssima música de caràcter cambrístic, amb les intervencions del violí i el violoncel alternant i dialogant, als quals s'uneix la veu de Jacopo Foscari en l'inici de la seva gran escena Notte! Perpetua notte che qui regni!.... Els cors tenen brillants intervencions al començament de l'òpera, en la tercera escena del primer acte; en el preàmbul de la segona escena del segon acte (reunió del Consell dels Deu); i en tota l'escena final. Totes elles són d'un caràcter marcadament dramàtic que contrasta amb el cor alegre i festiu, que interpreta la barcarola en el transcurs de la regata veneciana amb què comença el tercer acte. Fins i tot el cor, en les intervencions del Consell dels Deu, té un motiu musical temàtic: un andante con moto que, d'alguna manera, reflecteix crueltat i intransigència.[4]

Answer: A l'arrencada del segon acte

Question: On planteja Verdi música de caràcter cambrístic?

Answer: violí i el violoncel

Question: Quins instruments intervenen a l'arrencada del segon acte?

Answer: en l'inici de la seva gran escena Notte! Perpetua notte che qui regni!

Question: Quan s'uneix Jacopo Foscari?

Answer: en el preàmbul de la segona escena del segon acte

Question: En quin moment de l'obra es fa la reunió del Consell dels Deu?

Answer: crueltat i intransigència

Question: Què reflecteix l'andante con moto?

Context: Sempre s'ha comentat la possible influència de Wagner a Verdi, amb la sistemàtica utilització dels temes recurrents en les seves òperes. Però estem el 1844; l'any anterior, Wagner havia estrenat la seva segona òpera important: Der fliegende Holländer, que Verdi, amb tota seguretat, no havia tingut ocasió d'escoltar. Per tant, el mestre de Busseto intueix i experimenta en I due Foscari noves formes d'expressió musical, principalment, aquests temes recurrents mitjançant els quals cada personatge queda definit per un motiu musical que l'identifica en escena.[4]

Answer: Der fliegende Holländer

Question: Quina és la segona òpera important de Wagner?

Answer: la possible influència de Wagner a Verdi

Question: Què s'ha comentat sempre?

Answer: per un motiu musical que l'identifica en escena

Question: Com queda definit cada personatge?

Answer: noves formes d'expressió musical

Question: Què s'experimenta en I due Foscari?

Context: Tot seguit entren els membres del Senat i del Consell dels Deu, demanant al dux la seua abdicació de la Corna, a causa de la seua edat i del recent dol. Foscari acaba cedint i es treu els ornaments ducals. Quan està a punt de deixar el palau acompanyat de Lucrézia, sent el canó de Sant Marc que anuncia l'elecció del seu successor, Pasquale Malipiero. Immediatament mor a causa de la pena, mentre Loredano gaudeix de la seua venjança.[4]

Answer: els membres del Senat i del Consell dels Deu

Question: Qui va entrar?

Answer: la seua abdicació de la Corna

Question: Què demanaven els membres del Senat i del Consell dels Deu?

Answer: a causa de la seua edat i del recent dol

Question: Per quina causa demanaven al dux l'abdicació de la Corna?

Answer: Lucrézia

Question: Qui acompanya Foscari quan està a punt de deixar el palau?

Answer: de la seua venjança

Question: De què gaudeix Loredano?


Francesca da Rimini (Zandonai)

Context: Malgrat el fet de ser deixeble i protegit de Mascagni i membre del grup postverdià de compositors italians, Ricardo Zandonai no va pertànyer a l'escola verista. La seva música va aconseguir grans vols per al teatre i un brillant do per l'orquestració, però no va ser «realista». Tenia un enorme interès per la relació entre les paraules i la música, com Janáček. No obstant això, va posseir aquest especial do italià per a la melodia, va ser essencialment un creador de l'atmosfera, de les situacions dramàtiques. Poètica, emocional, intensa, amb opulència de color i alta tècnica, són les qualitats més aparents en Francesca da Rimini, considerada amb raó la seva obra mestra.[5]

Answer: Mascagni

Question: De qui era deixeble Ricardo Zandonai?

Answer: la relació entre les paraules i la música

Question: Què tenia un enorme interès per a Ricardo Zandonai?

Answer: per a la melodia

Question: Per a què posseïa Ricardo Zandonai un do italià?

Answer: dramàtiques

Question: Com eren les situacions que creava Ricardo Zandonai?

Answer: Francesca da Rimini

Question: Quina és considerada l'obra mestra de Ricardo Zandonai?

Context: En la batalla es produeix la primera trobada entre Paolo i Francesca, des de la passada primavera a Ravenna. L'amor entre tots dos és obvi. Paolo busca la mort en la batalla, mentre Francesca roman en la plataforma alta de la torre. En un breu moment de calma, li retreu l'engany del qual en va ser víctima en ser promesa com a esposa del seu germà. Creient que està ferit, Francesca pren el cap de Paolo a les mans, mentre l'enemic es bat en retirada. Els Malatesta han guanyat la batalla.

Answer: En la batalla

Question: Quan es produeix la primera trobada entre Paolo i Francesca des de la passada primavera?

Answer: Ravenna

Question: On es van veure Paolo i Francesca la passada primavera?

Answer: L'amor entre tots dos

Question: Què resulta obvi entre Paolo i Francesca?

Answer: en la plataforma alta de la torre

Question: On roman Francesca?

Answer: el cap de Paolo

Question: Què pren Francesca a les mans?

Context: En un recinte fortificat dins de la torre cilíndrica del palau dels Malatesta. Rimini està en guerra contra els gibel·lins, actius partidaris del Papa, i des de dalt de la torre es produeixen intercanvis de foc i de fletxes llançades per destres ballesters. La fracció güelfa dels Malatesta, que dóna suport al Sant Imperi Romà, lluita més amb catapultes, javelines, pesades maces de combat i altres instruments guerrers medievals. Lluny, s'observa la torre de les fortificacions gibel·lines amb vista al mar Adriàtic.

Answer: contra els gibel·lins

Question: Contra qui està en guerra Rimini?

Answer: del Papa

Question: De qui són partidaris els gibel·lins?

Answer: intercanvis de foc i de fletxes

Question: Què es produeix des de dalt de la torre?

Answer: al Sant Imperi Romà

Question: A qui dona suport la fracció güelfa dels Malatesta?

Answer: amb catapultes, javelines, pesades maces de combat i altres instruments guerrers medievals

Question: Amb què lluita la fracció güelfa dels Malatesta?

Context: Com a venjança per haver rebutjat la seva passió, el macabre jove excita la gelosia de Gianciotto mitjançant insinuacions d'un romanç entre Paolo i Francesca, especialment assenyalant que aquest ha tornat de Florència molt abans del que ho hauria d'haver fet. Enfurismat i demostrant tota la seva barbàrie, Gianciotto demanda proves, al·legant que si Malatestino menteix, no vacil·larà a assassinar-lo sense pietat. Amb gran malícia, el seu germà li diu que només ha d'esperar al vespre, concórrer a la seva habitació matrimonial, i obtindrà l'evidència. Malatestino pregunta al seu germà: Vols fer-ho aquesta mateixa nit?, a la qual cosa Gianciotto respon amb una prolongada frase, exclamant tan sols: Voglio! (Vull!). Les seves paraules es transformen en la sentència de mort dels amants.

Answer: un romanç entre Paolo i Francesca

Question: Què insinua el macabre jove?

Answer: Paolo

Question: Qui havia tornat de Florència segons el macabre jove?

Answer: proves

Question: Què demana Gianciotto a Malatestino?

Answer: assassinar-lo

Question: Quin seria el càstig que li imposaria Gianciotto a Malatestino si mentia?

Answer: a la seva habitació matrimonial

Question: On havia de concórrer Gianciotto al vespre?

Context: Es presenta Gianciotto, felicitant al seu germà amb la seva fèrria brutalitat, i exclama victoriós la notícia que Paolo ha estat elegit capità del Poble i de la comuna de Florència, ciutat a la qual ha de partir immediatament. Abans de retirar-se, Paolo, el seu germà i Francesca beuen un brindis, mentre els amants intercanvien apassionades mirades. Malatestino, el seu germà menor, és portat ferit en escena. Ha perdut un ull en la lluita, però desplegant gran coratge vol continuar lluitant. Els Malatesta festegen novament la seva victòria.

Answer: amb la seva fèrria brutalitat

Question: Com felicita Gianciotto al seu germà?

Answer: Florència

Question: A quina ciutat ha de partir Paolo immediatament?

Answer: apassionades mirades

Question: Què intercanvien els amants?

Answer: en la lluita

Question: On ha perdut Malatestino un ull?


Nebulosa del Cranc

Context: Els trànsits lunars s'han usat per traçar un mapa de les emissions de raigs X de la nebulosa. Abans del llançament de satèl·lits dedicats a l'observació de raigs X, com el XMM-Newton o el Chandra, els telescopis d'observació de raigs X generalment tenien molt poca resolució òptica. En canvi, la posició de la Lluna és coneguda amb molta precisió; així, quan aquesta passa pel davant de la nebulosa, les variacions en la claror de la nebulosa poden usar-se per elaborar mapes d'emissions de raigs X.[27] Quan els raigs X van ser observats per primera vegada des de la nebulosa, es va aprofitar una ocultació lunar per determinar la posició exacta del seu origen.[18]

Answer: per traçar un mapa de les emissions de raigs X de la nebulosa

Question: Per a què s'han usat els trànsits lunars?

Answer: a l'observació de raigs X

Question: A què es dedicaven els satèl·lits que es llançaven?

Answer: la posició de la Lluna

Question: Què es coneix amb molta precisió?

Answer: molt poca

Question: Quina resolució òptica tenien els telescopis d'observació de raigs X?

Answer: la Lluna

Question: Què passa pel davant de la nebulosa?

Context: Anàlisis recents d'aquests documents històrics han revelat que la supernova que va crear la nebulosa del Cranc probablement va aparèixer a l'abril o principis de maig del 1054, arribant al seu màxim esclat a una magnitud aparent d'entre −7 i −4,5 al juliol, sent més brillant que qualsevol altre objecte celeste a la nit excepte la Lluna. La supernova va ser visible a ull nu durant aproximadament dos anys després de la seva primera observació.[8] Gràcies a les observacions escrites dels astrònoms orientals el 1054, la nebulosa del Cranc es va convertir en el primer objecte astronòmic del qual es va poder determinar una relació amb una explosió de supernova.[6]

Answer: durant aproximadament dos anys

Question: Quant de temps va ser visible a ull nu la supernova que va crear la nebulosa del Cranc des de la seva primera observació?

Answer: a l'abril o principis de maig del 1054

Question: Quan va aparèixer la supernova que va crear la nebulosa del Cranc?

Answer: d'entre −7 i −4,5

Question: A quina magnitud aparent va arribar la supernova que va crear la nebulosa del Cranc quan va arribar al seu màxim esclat?

Context: Els púlsars són la font de potents radiacions electromagnètiques emeses en polsos breus i constants, amb una freqüència de moltes vegades per segon. Van ser un gran misteri quan es van descobrir el 1967, i l'equip que va identificar el primer púlsar va considerar la possibilitat que podia ser un senyal d'una civilització avançada.[20] Tot i això, el descobriment d'una font de ràdio polsant al centre de la nebulosa del Cranc va representar una clara evidència que els púlsars no eren senyals d'éssers extraterrestres sinó que es formaven a partir d'explosions de supernoves. Actualment, se sap que són estrelles de neutrons de ràpida rotació, els potents camps magnètics de les quals concentren les seves emissions de radiació en raigs estrets. L'eix del camp magnètic no està alineat amb el de la seva rotació i la direcció del feix escombra el cel seguint un cercle. Quan, per atzar, la direcció d'un feix creua la Terra, el pols pot ser observat. Així, la freqüència dels polsos és una mesura de la velocitat de rotació de l'estrella de neutrons.

Answer: Els púlsars

Question: Quina és la font de potents radiacions electromagnètiques?

Answer: 1967

Question: Quan es van descobrir els púlsars?

Answer: la possibilitat que podia ser un senyal d'una civilització avançada

Question: Què va considerar l'equip que va descobrir els púlsars?

Answer: el descobriment d'una font de ràdio polsant al centre de la nebulosa del Cranc

Question: Quina evidència es va trobar que va determinar que els púlsars no eren senyals d'éssers extraterrestres?

Answer: seguint un cercle

Question: Com escombra el cel la direcció del feix dels púlsars?

Context: Rastrejant l'origen de l'expansió consistentment, i utilitzant la seva velocitat com s'observa avui dia, és possible determinar la data de la formació de la nebulosa, és a dir, la data de l'explosió de la supernova. Fent aquest càlcul s'obté una data que correspon a diverses dècades després de l'any 1054. Una explicació plausible d'aquest desfasament seria que la velocitat d'expansió no ha estat sempre uniforme, sinó que s'ha accelerat després de l'explosió de la supernova.[13] Aquesta acceleració seria deguda a l'energia del púlsar que alimentaria el camp magnètic de la nebulosa, que s'expandeix i empeny els filaments de la nebulosa cap a l'exterior.[14]

Answer: diverses dècades després de l'any 1054

Question: Amb quina data es correspon la formació de la nebulosa?

Answer: després de l'explosió de la supernova

Question: Quan s'ha accelerat la velocitat d'expansió de la nebulosa?

Answer: l'energia del púlsar

Question: Què alimentaria el camp magnètic de la nebulosa?

Answer: cap a l'exterior

Question: Cap on empeny els filaments de la nebulosa el camp magnètic?

Context: Els models teòrics d'explosions de supernoves suggereixen que l'estrella progenitora que creà la nebulosa del Cranc podria tenir una massa d'entre vuit i dotze masses solars. Les estrelles amb una massa inferior a vuit masses solars són considerades massa lleugeres com per produir explosions de supernova, i finalitzen la seva vida produint una nebulosa planetària, mentre que les que tenen més de dotze masses solars produïxen una nebulosa amb una composició química diferent a l'observada en el cas de la nebulosa del Cranc.[25] Per estimar la massa de la nebulosa es mesura la quantitat total de llum emesa, donada la temperatura i la densitat de la nebulosa, i es deduïx la massa requerida per emetre la llum observada. Les estimacions oscil·len entre una i cinc masses solars, sent el valor generalment acceptat de dues o tres masses solars.[25] S'estima que la massa de l'estrella de neutrons estaria compresa entre 1,4 i 2 masses solars.

Answer: d'entre vuit i dotze masses solars

Question: Quina massa podria tenir l'estrella progenitora que creà la nebulosa del Cranc?

Answer: massa lleugeres

Question: Com són considerades les estrelles amb una massa inferior a vuit masses solars per produir explosions de supernova?

Answer: entre 1,4 i 2 masses solars.

Question: En quant s'estima que estaria compresa la massa de l'estrella de neutrons?

Answer: Els models teòrics d'explosions de supernoves

Question: Què suggereix que l'estrella progenitora que creà la nebulosa del Cranc podria tenir una massa d'entre vuit i dotze masses solars?

Answer: produint una nebulosa planetària

Question: Com finalitzen la seva vida les estrelles amb una massa inferior a vuit masses solars?


L'Amour de loin

Context: Aquesta òpera va marcar l'inici d'una fructífera relació amb l'escriptor libanès Amin Maalouf, continuada el 2006 amb l'estrena de la seva segona òpera, Adriana Mater, a l'Òpera de París. L'Amour de loin és una bella història de Maalouf que recupera el to i el temari de la lírica provençal. Del segle xii al XXI, del llaüt del trobador a l'orquestra moderna, de l'Aquitània al Líban, del gaudi corporal a l'ideal: són distàncies enormes que Maalouf i Saariaho no salven, sinó que aprofiten, i el resultat és una òpera de ressons variats sorprenentment propera.[9] La música de Kaija Saariaho a L'Amour de loin és una àmplia escena sonora que barreja melodies medievals a un estil espectral. El seu ritme gairebé suspès amaga una transformació lenta i gairebé contínua.[5]

Answer: a l'Òpera de París

Question: On es va estrenar Adriana Mater?

Answer: de la lírica provençal

Question: D'on recupera Maalouf el to i el temari en L'Amour de loin?

Answer: Del segle xii al XXI, del llaüt del trobador a l'orquestra moderna, de l'Aquitània al Líban, del gaudi corporal a l'ideal

Question: Quines són les distàncies enormes que aprofiten Maalouf i Saariaho?

Answer: una àmplia escena sonora que barreja melodies medievals a un estil espectral

Question: Com és la música de Kaija Saariaho a L'Amour de loin?

Context: La trama tracta sobre Jaufré Rudel, que cansat de la seva vida a la cort, s'assabenta per un pelegrí de l'existència, a l'altra banda del mar, d'un amor perfecte en la persona de la comtessa de Clémence. Seduït per les paraules d'aquest pelegrí i capturat pel desig d'un amor pur i distant, Jaufré decideix creuar el mar fins a aconseguir el seu somni. Mentrestant, el pelegrí ha revelat a Clémence de la presència d'un home que parla d'ella en les seves cançons i l'envaeix una passió i una nova esperança. El viatge estarà ple d'ansietat i malaltia, conduint Jaufré no envers l'amor sinó envers la mort. Només l'«amor de lluny» és possible.[5]

Answer: de la seva vida a la cort

Question: De què està cansat Jaufré Rudel?

Answer: per un pelegrí

Question: Com s'assabenta Jaufré Rudel de l'existència d'un amor perfecte?

Answer: creuar el mar

Question: Què decideix Jaufré Rudel per a aconseguir el seu somni?

Answer: d'ansietat i malaltia

Question: De què estarà ple el viatge de Jaufré Rudel?

Context: Jaufré Rudel, príncep de Blaia, està cansat dels plaers de la vida i desitja un amor diferent, llunyà, però comprèn que és inversemblant que pugui arribar a trobar-lo. El cor, conformat pels seus antics companys, riu dels seus somnis i li diu que la dona per la qual ell canta no existeix. No obstant això, un pelegrí, arribat recentment de l'estranger, li diu a Jaufré que existeix aquesta dona, de fet, perquè ell l'ha trobat. Jaufré llavors es dedica només a pensar en ella.

Answer: príncep de Blaia

Question: Què és Jaufré Rudel?

Answer: dels plaers de la vida

Question: De què està cansat Jaufré Rudel?

Answer: un amor diferent, llunyà

Question: Què desitja Jaufré Rudel?

Answer: El cor

Question: Qui riu dels somnis de Jaufré Rudel?

Answer: només a pensar en ella

Question: A què es dedica Jaufré des que un pelegrí arribat de l'estranger li va dir que la dona amb la que somniava existia?

Context: L'Amour de loin tracta de grans emocions, i el que li falta de teatralitat exterior es veu compensat en la intensitat i la profunditat amb què se sondeja la psicologia dels seus personatges. L'orquestra i el cor són vehicles per fer audibles els estats dels amants de la ment, que sovint s'enterboleixen amb el conflicte i l'ansietat, i la música és, en conseqüència turbulenta, de gran abast, i sovint molt alta. En aquest sentit està més a prop en el to de Tristany i Isolda que de Pelléas et Mélisande, dues tragèdies d'amor frustrat que s'assemblen en certa manera. L'obra compta amb una paleta orquestral enlluernadora, una hàbil barreja de les tradicions musicals medievals i contemporànies, i una preciosa escriptura vocal.[4]

Answer: de grans emocions

Question: De què tracta L'Amour de loin?

Answer: la intensitat i la profunditat amb què se sondeja la psicologia dels seus personatges

Question: Què compensà la falta de teatralitat exterior de L'Amour de loin?

Answer: de Tristany i Isolda que de Pelléas et Mélisande

Question: De quin to està a prop L'Amour de loin?

Answer: dues tragèdies d'amor frustrat

Question: Què eren Tristany i Isolda i Pelléas et Mélisande?

Answer: preciosa

Question: Com és l'escriptura vocal de L'Amour de loin?

Context: A la versió parisenca del Châtelet de novembre 2001, la soprano repeteix (també havia estrenat el Saint François d'Assise de Messiaen interpretant l'àngel), però el baríton va ser Gerald Finley, mentre que el pelegrí va anar a càrrec de la mezzosoprano finlandesa Lilli Paasikivi. La de Santa Fe fou l'estiu de 2002. Presentacions posteriors es van portar a terme al Stadttheater de Berna, Suïssa (desembre de 2001) i més tard a Darmstadt, Alemanya el 2003, i a l'Òpera Nacional de Finlàndia a Hèlsinki el 2004.[12]

Answer: la soprano

Question: Qui repeteix a la versió parisenca del Châtelet de novembre 2001?

Answer: l'àngel

Question: Què havia interpretat la soprano en Saint François d'Assise de Messiaen?

Answer: Gerald Finley

Question: Qui va ser el baríton en la versió parisenca?

Answer: el pelegrí

Question: A qui va interpretar la mezzonsoprano finlandesa Lilli Paasikivi?

Answer: 2004

Question: Quan es va fer la representació de l'obra a l'Òpera Nacional de Finlàndia a Hèlsinki?

Context: Per la temporada 2016-2017 està prevista la seva representació al Metropolitan Opera de Nova York. Es tracta de la segona vegada que el Metropolitan programa una òpera escrita per una dona. Anteriorment, el 1903, es va representar Der Wald, de la compositora anglesa i defensora dels drets de la dona Ethel Smyth.[13]

Answer: Metropolitan Opera de Nova York

Question: On està prevista la representació per la temporada 2016-2017?

Answer: per una dona

Question: Per qui ha estat escrita l'òpera?

Answer: 1903

Question: Quan es va representar Der Wald?

Answer: compositora anglesa i defensora dels drets de la dona

Question: Què era Ethel Smyth?

Answer: Ethel Smyth

Question: Qui va compondre Der Wald?


Schwertmannita

Context: Aquest procediment es duu a terme a partir de la construcció d'un sistema reactiu a escala de laboratori que optimitza tant l'oxidació i precipitació del ferro com la producció de schwertmannita neta (sense impureses), fins i tot quan l'aigua de la mina conté metalls dissolts. Aquest sistema utilitza Ferrovum myxofaciens, un betaproteobacteri acidòfil.[48] El sistema comprèn tres mòduls (reactors) connectats entre si en mode de flux continu. El ferro ferrós s'oxida microbiològicament al primer reactor; la schwertmannita precipita al segon reactor; i finalment les traces de ferro soluble que encara queden a l'aigua són eliminades al tercer reactor.[47]

Answer: tant l'oxidació i precipitació del ferro com la producció de schwertmannita neta

Question: Què optimitza el sistema reactiu a escala de laboratori?

Answer: Ferrovum myxofaciens

Question: Quin betaproteobacteri acidòfil utilitza el sistema?

Answer: tres

Question: Quants reactors comprèn el sistema?

Answer: entre si en mode de flux continu

Question: Com estan connectats els reactors del sistema?

Answer: al primer reactor

Question: On s'oxida microbiològicament el ferro ferrós?

Context: La schwertmannita és un mineral de baixa cristal·linitat amb una alta àrea específica que oscil·la entre els 100 i 200 m2/g. La majoria d'espècimens estan formats per petites partícules esfèriques o el·líptiques d'entre 200 i 500 nm de diàmetre que formen agregats. Les estructures que se solen observar estan formades per agulletes d'amplades entre 2 i 4 nm i llargades entre 60 i 90 nm. La schwermannita presenta un color groc marró, marró groguenc o marró ataronjat depenent de les impureses o el contingut de ferro. Per la mida extremadament petita dels grans minerals, molts paràmetres òptics no han estat calculats per la impossibilitat de dur a terme les anàlisis; per exemple, no s'ha pogut mesurar la densitat del mineral, tot i que els càlculs aproximats mitjançant els valors de la cel·la unitat donen valors entre 3,77 i 3,99 g/cm3. El seu pes molecular és de 1.545,76 g/mol.[2][1]

Answer: un mineral de baixa cristal·linitat

Question: Què és la schwertmannita?

Answer: per agulletes d'amplades entre 2 i 4 nm i llargades entre 60 i 90 nm

Question: Com estan formades les estructures?

Answer: groc marró, marró groguenc o marró ataronjat

Question: Quins colors pot presentar la schwermannita?

Answer: depenent de les impureses o el contingut de ferro

Question: Per què pot presentar diferents colors?

Answer: 1.545,76 g/mol

Question: Quin pes molecular té la schwermannita?

Context: La schwertmannita presenta un color marró groguenc o ataronjat, una duresa d'1 a 2 a l'escala de Mohs i una lluïssor terrosa. La ratlla que presenta la schwertmannita és de color groc; i es troba tot formant hàbits en crosta o agregats; també es pot trobar en morfologies en forma d'eriçó (de l'anglès hedgehog habit), que consisteixen en cristalls micromètrics disposats radialment com si fossin les espines d'un eriçó. La schwertmannita es troba entre els minerals que constitueixen les limonites (un conjunt de minerals de ferro, principalment òxids i hidròxids, que presenten un aspecte molt semblant entre ells).[10] Entre aquests minerals s'hi troben la magnetita, l'hematites, la lepidocrocita i/o la jarosita, en proporcions variables. Això afegeix un problema a l'hora d'identificar de visu la schwertmannita, ja que molts d'aquests minerals presenten característiques semblants, quan no es troben ben cristal·litzats, com és el cas de l'ambient en el qual se solen trobar associats amb aquesta. També pot ser complicat diferenciar-la de minerals relacionats amb la seva estructura i composició química com ara l'hidrobasaluminita. A continuació es comparen les característiques de la schwertmannita amb els diferents minerals susceptibles de ser confosos amb aquesta:

Answer: d'1 a 2

Question: Quina duresa en la escala de Mohs presenta la schwertmannita?

Answer: groc

Question: De quin color es la ratlla que presenta?

Answer: un conjunt de minerals de ferro, principalment òxids i hidròxids

Question: Què són les limonites?

Answer: en cristalls micromètrics disposats radialment com si fossin les espines d'un eriçó

Question: En què consisteixen les morfologies en forma d'eriçó?

Answer: limonites

Question: Quin tipus de mineral és la jarosita?

Context: La precipitació i creixement de la schwertmannita en condicions naturals presenta una velocitat elevada. Els 5 primers dies les partícules poden arribar a créixer 120 µm.[30] En els casos pràctics on s'ha pogut fer més lent el creixement de la schwertmannita s'han pogut observar morfologies estrellades, on les agulles de schwertmannita que les formen presenten la superfície de goetita a causa de la transformació de la schwertmannita a conseqüència de la seva metaestabilitat.[31] La transformació de la schwertmannita a goetita ha estat comprovada a partir d'estudis en minerals sintètics.[20]

Answer: elevada

Question: Com és la velocitat de precipitació i creixement en condicions naturals?

Answer: 120 µm

Question: Quant poden arribar a créixer les partícules en 5 dies?

Answer: En els casos pràctics on s'ha pogut fer més lent el creixement

Question: On s'han pogut observar morfologies estrellades?

Answer: La transformació de la schwertmannita a goetita

Question: Què ha estat comprovat a partir d'estudis en minerals sintètics?

Context: Tal com es pot observar a les imatges, els minerals relacionats presenten característiques molt diferents de la schwertmannita a primer cop d'ull. Això es deu a la diferència de composicions. Tot i que aquests minerals presenten estructures, fórmules i ambients de formació semblants a la schwertmannita, molts presenten elements cromòfors com el coure que donen les típiques coloracions blaves o verdoses.[22]

Answer: característiques molt diferents de la schwertmannita

Question: Què presenten a primer cop d'ull els minerals relacionats?

Answer: es deu a la diferència de composicions

Question: Per què els materials relacionats presenten característiques molt diferents de la schwertmannita?

Answer: blaves o verdoses

Question: Quines coloracions presenten molts dels minerals relacionats?

Answer: coure

Question: Quin element cromòfor presenten molts dels minerals relacionats?


Arrel cúbica

Context: Per exemple: cal construir un dipòsit en forma de cub per contenir 200 litres (0,2      m  3     {\displaystyle m^{3}}  ). Quants metres quadrats de xapa caldran? Com que la superfície de cada cara és la longitud de l'aresta al quadrat i hi ha sis cares, la superfície de xapa serà:     s = 6  a  2     {\displaystyle s=6a^{2}}  . Cal trobar la longitud de l'aresta que és l'arrel cúbica del volum:

Answer: 200

Question: Quants litres ha de contenir el dipòsit?

Answer: cub

Question: Quina forma ha de tenir?

Answer: l'arrel cúbica del volum

Question: Com es calcula la longitud de l'aresta?

Context: Hi ha un mètode simple per calcular arrels cúbiques amb calculadores que només tenen la funció arrel quadrada. Aquest mètode només requereix els botons de multiplicar i arrel quadrada. No cal memòria. El mètode és el següent:

Answer: simple

Question: Com és el mètode per calcular arrels cúbiques?

Answer: calculadores que només tenen la funció arrel quadrada

Question: Amb quines calculadores s'usa?

Answer: multiplicar i arrel quadrada

Question: Quin botons requereix aquest mètode?

Answer: memòria

Question: Què és el que no cal?

Context: Per tant, si s'agrupen les xifres de tres en tres començant per la dreta, el cub del nombre format per les m xifres més significatives de l'arrel cúbica és més petit o igual que el nombre format pels m grups de xifres de més a l'esquerra. La idea és anar trobant les xifres del resultat una per una començant per la més significativa. La xifra més significativa es troba buscant un nombre de 1 a 9 que elevat al cub sigui més petit o igual que el primer grup de xifres. Per això es fa servir o es memoritza la taula dels cubs d'aquests nombres:

Answer: començant per la dreta

Question: Com s'han d'agrupar les xifres de tres en tres?

Answer: anar trobant les xifres del resultat una per una

Question: Quina és la idea?

Answer: per la més significativa

Question: Per quina xifra comencem?

Answer: més petit o igual que el primer grup de xifres

Question: Com ha de ser el cub del nombre per trobar la xifra més significativa?

Context: En multiplicar nombres complexos amb notació polar es multipliquen el mòduls i se sumen els angles. Per tant, per trobar un nombre complex que multiplicat per si mateix tres cops produeixi un nombre donat, n'hi haurà prou amb trobar l'arrel cúbica real del mòdul i dividir per tres l'angle. Com que en afegir     2 π   {\displaystyle 2\pi }   o     4 π   {\displaystyle 4\pi }   a un angle es torna a obtenir el mateix angle, el resultat de dividir per tres l'angle del complex inicial més aquests angles també donarà un valor que correspondrà a una arrel cúbica (perquè després en multiplicar-lo per tres s'obtindrà l'angle inicial). No serveix de res seguir afegint altres múltiples d'una volta sencera perquè no s'obtenen més resultats.

Answer: En multiplicar nombres complexos amb notació polar

Question: Quan es multipliquen els mòduls i es sumen els angles?

Answer: trobar l'arrel cúbica real del mòdul i dividir per tres l'angle

Question: Què hem de fer per trobar un nombre complex que multiplicat per si mateix tres cops produeixi un nombre donat?

Answer: a una arrel cúbica

Question: A què correspon el valor que donarà?


Šárka

Context: El 1887, amb trenta-quatre anys, Janáček és sobretot conegut a Brno, lloc de residència, per la seva activitat professional a l'Escola d'orgue, a l'escola secundària de l'Antic Brno, per la seva activitat en el cor de la societat coral Beseda, per la seva l'activitat com a director, així com per la seva ploma. Certament, algunes de les seves composicions van ser executades, sobretot sota la seva direcció, a partir de 1875, incloent-hi dos cors recents del 1886. Janáček havia compost principalment per a veu (majoritàriament cors), peces per a orgue, algunes peces per a piano i dues obres per a orquestra, limitades només a les cordes (Suite i Idylle). Res feia suposar que abordaria un gènere important, l'òpera.[4]

Answer: trenta-quatre

Question: Quants anys tenia Janáček l'any 1887?

Answer: l'òpera

Question: Quin gènere va abandonar Janáček?

Answer: Beseda

Question: En quina societat coral desenvolupava Janáček la seva activitat?

Answer: sota la seva direcció

Question: A partir de 1875, sota la direcció de qui principalment es van executar les composicions de Janáček?

Context: El principal problema d'aquest títol rau en la trama, més densa que el que li permet una òpera d'una hora de durada. Però musicalment, Šárka és imprescindible per entendre millor l'obra posterior del compositor. Encara que beu directament de la tragèdia fantàstica i cerimoniosa de Wagner, conté ja alguns elements molt característics de l'autor, almenys la versió definitiva del compositor quan ja havia estrenat Kàtia Kabànova i La guineueta astuta i amb prou feines li quedava un any perquè ho fes El cas Makropoulos.[11] El text de Zeyer és curull de Romanticisme, fins i tot de simbolisme wagnerià; l'heroi, Ctirad, recorda a Siegfried, i Šárka a Isolde. Com a ferm antiwagnerià, Janáček va haver de tallar certs fragments per desromantitzar tant com fos possible. Encara que l'estil de Šárka neix en un drama tipus wagnerià, la música hi té molt poc a veure.[12] L'òpera té un tractament crispat i obstinat de la corda, amb dissonàncies, més en el vocal que en la seva romàntica instrumentació, com tindria posteriorment la Salomé de Strauss, i una tensió creixent en el tractament dramàtico-musical dels personatges i la tragèdia a la qual es veuen abocats.[11]

Answer: més densa que el que li permet una òpera d'una hora de durada

Question: Com és la trama?

Answer: per entendre millor l'obra posterior del compositor

Question: Per què és imprescindible Šárka?

Answer: Wagner

Question: De quin compositor rep influència l'obra?

Answer: Siegfried

Question: A qui recorda l'heroi Ctirad?

Answer: Janáček

Question: Qui era antiwagnerià?

Context: El llibret de Julius Zeyer suavitza la brutalitat de la llegenda original txeca.[8] Zeyer va escriure el llibret amb l'esperança que Dvořák el convertiria en una òpera, però aquest va preferir posar música a Armida.[9] Tot el que l'allunyava de la pesada influència austríaca interessava a Janáček. Aquest drama el va captivar immediatament.[4] Janáček va compondre l'òpera sense comptar amb el permís de Zeyer, convençut que no hi hauria cap problema perquè aquest l'acceptés, però es va equivocar i el llibretista es va negar en vida a concedir l'autorització pertinent, de manera que l'òpera va quedar arxivada i oblidada.[6]

Answer: Tot el que l'allunyava de la pesada influència austríaca

Question: Què era el que interessava a Janáček?

Answer: Julius Zeyer

Question: Qui va escriure el llibret de l’òpera?

Answer: que Dvořák el convertiria en una òpera

Question: Quina era l'esperança que tenia Zeyer en escriure el llibret?

Answer: va quedar arxivada i oblidada

Question: Què li va passar a l'opera a causa de la negativa de Zeyer per concedir-li l'autorització pertinent?

Context: Des de Šárka fins al final de la seva vida, Janáček va tenir especial interès per la música coral, com es pot observar en la intervenció dels cors en aquesta primera òpera, tot arribant a formular la seva pròpia teoria sobre la melodia del llenguatge.[2] Tot i que la partitura mostra clarament les seves arrels del període tardoromàntic (en particular, recordant la música de Bedřich Smetana), les petjades del Janáček madur ja es poden sentir en la música nerviosa i enèrgica, les frases asimètriques, i els ritmes no sincopats amb el seu enfocament original de l'harmonia.[8] Šárka és una òpera primerenca revisada per un compositor amb experiència que s'havia convertit en un dels més grans compositors d'òpera del món, amb una interessant barreja d'estils.[5] Tot i així, Šárka no deixa endevinar res del realisme que serà la gran conquesta del compositor a partir de Jenůfa.[15]

Answer: música coral

Question: Què tenia especial interès per a Janáček?

Answer: tardoromàntic

Question: A quin període corresponen les arrels de la partitura?

Answer: Bedřich Smetana

Question: De quin compositor Janáček recordava la música?

Answer: Jenůfa

Question: A partir de quina obra de Janáček es mostra realisme?

Answer: una òpera

Question: Què és Šárka?

Context: Composta el 1887, Janáček va completar la partitura per a piano el 1888[8] i la va orquestrar parcialment abans que el compositor l'hagués de deixar a un costat, no podent obtenir el permís per utilitzar el llibret. El 1918 finalment va tenir el vistiplau per fer-lo servir, i amb l'ajuda del seu estudiant Osvald Chlubna,[8] es va embarcar en una revisió i conclusió de l'obra, que es va estrenar a Brno l'11 de novembre de 1925 sota la direcció de František Neumann, amic del compositor, en honor del setantè aniversari de Janáček. Ningú en aquell moment va pensar que aquesta òpera podia fer ombra per a la grandiosa òpera de Fibich, ja ben establerta, que utilitza una font diferent per explicar la història Šárka.[9]

Answer: 1888

Question: En quin any Janáček va completar la partitura per a piano?

Answer: 1918

Question: Quan se li va donar a Janáček el vistiplau per utilitzar el llibret?

Answer: Osvald Chlubna

Question: Quin estudiant va ajudar en la revisió i conclusió de l'obra?

Answer: Brno

Question: On es va estrenar l'obra?

Answer: František Neumann

Question: Sota la direcció de qui es va estrenar l'obra?


Uapití

Context: A la tardor, els uapitís desenvolupen un pelatge més espès que contribueix a aïllar-los durant l'hivern. Els mascles, femelles i cries de uapitís de Sibèria i Nord-amèrica desenvolupen espesses crineres al coll; en canvi, les femelles i les cries de uapitís de Manxúria i Alaska no ho fan.[11] A principis de l'estiu ja els ha caigut l'espès pelatge hivernal, i se sap que els uapitís es freguen contra arbres i altres objectes per treure's pèl de sobre. Tots els uapitís tenen taques petites a la gropa ben definides amb una cua curta. La coloració canvia segons l'estació i el tipus d'hàbitat: a l'hivern predomina una coloració grisa o més clara, i a l'estiu un pelatge més vermellós i fosc. Les subespècies que viuen en climes àrids tendeixen a tenir un pelatge més clar que les que viuen en boscos.[18] La majoria tenen un pelatge clar groc-marró a taronja-marró que contrasta amb el pèl marró fosc que apareix al cap, coll i les potes durant l'estiu. Els uapitís de Manxúria i Alaska adaptats als boscos tenen un pelatge més fosc de color marró vermellós, amb menys contrast entre el pelatge del cos i la resta del cos durant els mesos estivals.[6] Les cries neixen amb clapes, com és el cas de moltes espècies de cèrvids, i les perden a final d'estiu. Els uapitís de Manxúria adults poden conservar algunes clapes taronges a la part posterior del pelatge d'estiu fins que són més grans. Aquest caràcter també s'ha observat en els cérvols comuns europeus adaptats als boscos.[6]

Answer: A la tardor

Question: Quan desenvolupen els uapitís un pelatge més espès?

Answer: al coll

Question: On desenvolupen espesses crineres els uapitís de Sibèria i Nord-amèrica?

Answer: l'estació i el tipus d'hàbitat

Question: Què influeix en el canvi de coloració dels uapitís?

Answer: taronges

Question: De quin color són les clapes que poden conservar els uapitís adults de Manxúria?

Context: Els mascles tenen vocalitzacions fortes conegudes com a sons de corneta, que es poden sentir a quilòmetres de distància. Els sons de corneta sovint estan associats a una adaptació a medis oberts com ara parcs, prats i sabanes, on els sons poden cobrir grans distàncies. Les femelles se senten atretes pels mascles que emeten aquests sons més sovint i més fort.[33] Els mascles solen emetre aquests sons al principi i al final del dia, i es tracta d'un dels sons més distintius que es troben a la natura, igual que l'udol del llop gris.

Answer: fortes

Question: Com són les vocalitzacions dels mascles?

Answer: al principi i al final del dia

Question: Quan solen emetre els mascles els sons de corneta?

Answer: udol

Question: Com es diu el so que emet el llop gris?

Answer: a quilòmetres

Question: A quina distància es poden sentir els sons de corneta?

Context: També es fan servir banyes per obres d'art, mobles i altres objectes similars. Igual que altres cèrvids, les subespècies asiàtiques han estat criades per les seves banyes a l'Àsia Oriental pels xinesos Han, els turquesos, els tungusos, els mongols i els coreans. Les granges de uapitís són relativament comunes a Nord-amèrica i Nova Zelanda.[29]

Answer: per obres d'art, mobles i altres objectes similars

Question: Per a què es fan servir les banyes dels uapitís?

Answer: Àsia Oriental

Question: On han estat criades les subespècies asiàtiques dels uapitís?

Answer: xinesos Han, els turquesos, els tungusos, els mongols i els coreans

Question: Qui ha criat a l'Àsia Oriental les subespècies asiàtiques de l'uapití?

Answer: Nord-amèrica i Nova Zelanda

Question: On són comunes les granges de uapitís?

Answer: cèrvids

Question: Què són les subespècies asiàtiques de uapitís que han estat criades a l'Àsia Oriental?

Context: La subespècie de uapití de les Muntanyes Rocalloses ha estat reintroduïda per organitzacions de caça i conservació a la regió d'Apalàtxia, a l'est dels Estats Units, on antigament vivia l'actualment extint uapití oriental.[21] Després de la reintroducció de uapitís als estats de Kentucky, Carolina del Nord i Tennessee, migraren als estats veïns de Virgínia i Virgínia de l'Oest, on han establert poblacions permanents.[22] Els uapitís també han estat introduïts a altres estats, com Pennsilvània, Michigan i Wisconsin. El 1989, les poblacions de uapití de les Muntanyes Rocalloses arribaven a 782.500 exemplars, mentre que la xifra total de uapitís nord-americans s'estimava a més d'un milió.[23] S'estima que hi havia uns deu milions de uapitís en aquest continent abans de la colonització europea.[14] Comptant els individus tant en captivitat com en llibertat, la població mundial de uapitís és d'aproximadament dos milions.

Answer: a l'est dels Estats Units

Question: On és la regió d'Apalàtxia?

Answer: uapití oriental

Question: Qui vivia la regió d'Apalàtxia?

Answer: més d'un milió

Question: Quants exemplars de uapitís nord-americans s'estimava que hi havien?

Answer: d'aproximadament dos milions

Question: Quina és la xifra de població mundial de uapitís?

Answer: per organitzacions de caça i conservació

Question: Per qui ha estat reintroduïda la subespècie de uapití en la regió d'Apalàtxia?

Context: Estudis d'ADN recents suggereixen que no hi ha més de tres o quatre subespècies de uapití. Totes les formes americanes semblen pertànyer a una mateixa subespècie (Cervus canadensis canadensis). Fins i tot el uapití de Sibèria (Cervus canadensis sibiricus) és més o menys idèntic a les formes americanes i, per tant, és possible que també pertanyi a aquesta subespècie. En canvi, el uapití de Manxúria (Cervus canadensis xanthopygus) és clarament distint de les formes siberianes, però no és distingible del uapití d'Alasha. Les formes xineses, el cérvol de MacNeill, el cérvol comú de Kansu i el cérvol comú del Tibet també pertanyen als uapitís, i són indistingibles l'una de l'altra per mitjà d'estudis d'ADN mitocondrial.[12]

Answer: que no hi ha més de tres o quatre subespècies de uapití

Question: Què suggereixen els estudis d'ADN recents dels uapitís?

Answer: Cervus canadensis canadensis

Question: A quina subespècie semblen pertànyer totes les formes americanes d'uapitís?

Answer: Cervus canadensis sibiricus

Question: Amb quin nom es coneix el uapití de Sibèria?

Answer: el uapití de Manxúria

Question: Quin uapití no és distingible de l'uapití d'Alasha?

Answer: indistingibles l'una de l'altra per mitjà d'estudis d'ADN mitocondrial

Question: Com són les formes xineses del cérvol de MacNeill, el cérvol comú de Kansu i el cérvol comú del Tibet?


Luis Eugenio Meléndez

Context: A diferència del seu pare, la situació professional de Luis era precària. Jove, arrogant, sense el suport de l'Acadèmia i amb la seva reputació en dubte, va decidir anar-se'n a Itàlia per aconseguir noves oportunitats, on va romandre des de 1748 fins a 1752. Hi va realitzar algunes obres de pintura —actualment perdudes— per a Carles IV d'Espanya, que aleshores era rei de Nàpols.[11]

Answer: precària

Question: Com era la situació professional de Luis?

Answer: a Itàlia

Question: On va decidir anar-se'n?

Answer: noves oportunitats

Question: Què volia aconseguir Luis a Itàlia?

Answer: des de 1748 fins a 1752

Question: Quant de temps va romandre Luis a Itàlia?

Answer: Carles IV d'Espanya, que aleshores era rei de Nàpols

Question: Per a qui va realitzar Luis algunes obres de pintura?

Context: Les natures mortes pintades per Meléndez són normalment de mida petita i presenten l'austera tradició de la pintura de natura morta espanyola del segle XVII, iniciada pels mestres del Segle d'or Juan Sánchez Cotán i Francisco de Zurbarán. Igual que ells, Meléndez va estudiar els efectes de llum, la textura i el color de fruites i verdures, així com dels atuells de ceràmica, vidre i coure. A diferència dels mestres del segle xvii, el seu tema és presentat físicament més a la vora de l'espectador, en un punt de vista baix per a objectes col·locats damunt una taula, la qual cosa dóna a les seves formes una monumentalitat en aquest gènere que pretén animar l'espectador a estudiar els objectes per si mateix. Els fons els matisava amb un color neutre, i deixava la il·luminació forta per ressaltar els contorns del volum dels objectes representats; aconseguia així els velluts de les fruites, la transparència als carrassos de raïm i els interiors brillants de la síndria. Tot s'unia amb tons terres o ocres.[20]

Answer: petita

Question: De quina mida són normalment les natures mortes pintades per Meléndez?

Answer: mestres del Segle d'or Juan Sánchez Cotán i Francisco de Zurbarán

Question: Qui va iniciar la pintura de natura morta espanyola del segle XVII?

Answer: de fruites i verdures

Question: De què va estudiar Meléndez la textura i el color?

Answer: amb un color neutre

Question: Amb quin color matisava Meléndez el fons?

Answer: per ressaltar els contorns del volum dels objectes representats

Question: Per què deixava Meléndez la il·luminació forta?

Context: Les pintures de Meléndez, juntament amb d'altres, van ser traslladades i mogudes de sales en diferents anys per qüestió d'exposició museística, encara que sovint van ser col·locades «segons els interessos decoratius».[26] Als viatgers i especialistes en art que descrivien el Museu del Prado no els acostumaven a cridar gaire l'atenció les natures mortes de Meléndez, i els feien poques o cap al·lusió; Clement de Ris, a la seva obra Le Museé Royal de Madrid de 1859, descriu que hi ha «un gran nombre de quadres de fruites de Menéndez (1682-1744), que recorden el colorit vigorós de Michel-Ange Cerquozzi». André Lavice, el 1864, anomena alguns autors de natures mortes del Prado, i de Meléndez opina i critica «la il·luminació que realitza el pintor».[27] El catàleg de 1872 de Pedro de Madrazo valora les natures mortes exposades, i a la part de la biografia dedicada a Meléndez afirma que «rivalitza amb els holandesos i flamencs del millor temps». L'historiador Manuel Bartolomé Cossío, a la seva obra Aproximación a la pintura española de 1884, no esmenta Meléndez.[28] A començaments del segle XX hi va haver una gran redistribució d'obres dintre del museu: es van crear sales especials per a diversos pintors, entre elles una sala per a les natures mortes de Meléndez. Com que la sala era molt petita semblava que les parets estiguessin entapissades de pintures.[29] L'escriptor Azorín, davant els nombrosos canvis que es feien gairebé constantment al Museu, va escriure un article en to satíric sobre el seu director, en el qual comentava:

Answer: per qüestió d'exposició museística

Question: Per què es van canviar de sales en diferents anys les pintures de Meléndez?

Answer: segons els interessos decoratius

Question: Com van ser col·locades sovint les pintures de Meléndez?

Answer: poques o cap al·lusió

Question: Què feien els especialistes en art en referència a l'obra de Meléndez al Museu del Prado?

Answer: Clement de Ris

Question: Qui va escriure l'obra Le Museé Royal de Madrid de 1859?

Answer: rivalitza amb els holandesos i flamencs del millor temps

Question: Quina afirmació sobre l'obra de Meléndez va fer Pedro de Madrazo?

Context: A partir de 1759 i fins a 1774, Meléndez va crear quaranta-quatre natures mortes per al Museu d'Història Natural, que pertanyia al Príncep d'Astúries, posterior rei Carles IV d'Espanya. D'aquestes pintures, trenta-nou es troben en l'actualitat al Museu del Prado. En aquestes pintures hi va representar tota una sèrie de fruites i verdures produïdes a Espanya.[3][12]

Answer: quaranta-quatre

Question: Quantes natures mortes va crear Meléndez per al Museu d'Història Natural?

Answer: al Príncep d'Astúries

Question: A qui pertanyia el Museu d'Història Natural?

Answer: Museu del Prado

Question: En quin museu es troben trenta-nou pintures de natures mortes de Meléndez?

Context: Luis Eugenio Meléndez va rebre ensenyament artístic per part del seu pare i també al taller de Louis Michel van Loo, un francès que va arribar a ser pintor de cambra de Felip V d'Espanya. Entre 1737 i 1748, Meléndez va treballar com assistent de van Loo, dedicant-se a copiar els prototips d'aquest pintor dels retrats reials per al mercat intern i estranger.[7] Quan la Reial Acadèmia de Belles Arts de San Fernando va ser inaugurada provisionalment com una «Junta Preparatoria de la Academia» el 1744, el seu pare, Francisco, va ser nomenat director honorari de pintura juntament amb Louis Michel van Loo, i Meléndez va ser un dels primers estudiants a ser admès.[3][8] La Junta es va mostrar molt progressista, ja que no només va tolerar sinó que també va promocionar els gèneres de caràcter «menor», entre ells la natura morta. En aquest moment, Menéndez ja era un pintor consumat, tal com es demostra en el seu Autoretrat del Museu del Louvre, signat amb data de 1746 i en el qual, segons l'historiador Sánchez Cantón, es nota la influència del seu mestre Louis Michel van Loo.[9] Tanmateix, el seu pare Francisco Antonio Meléndez va tenir una disputa amb l'Acadèmia, ja que reclamava per a si mateix l'honor de ser fundador; va ser rellevat del seu càrrec de professor. Luis Eugenio, a causa dels incidents relacionats amb l'expulsió del seu pare de la Junta de Preparació de la Reial Acadèmia de Belles Arts i un possible conflicte amb el seu mestre Van Loo pel mateix motiu, va allunyar-se de la institució acadèmica el 1748, d'on va ser expulsat.[10]

Answer: del seu pare i també al taller de Louis Michel van Loo

Question: De qui va rebre ensenyament artístic Meléndez?

Answer: un francès que va arribar a ser pintor de cambra de Felip V d'Espanya

Question: Qui era Louis Michel van Loo?

Answer: Museu del Louvre

Question: On es troba l'Autorretrat de Meléndez?

Answer: Junta Preparatoria de la Academia

Question: Com va ser inaugurada provisionalment la Reial Acadèmia de Belles Arts?


Tuberculosi

Context: No fou fins al 1946, amb el desenvolupament d'un nou antibiòtic, l'estreptomicina, que esdevingueren possibles un tractament efectiu i la curació de la tuberculosi. Abans de la introducció d'aquest medicament, l'únic tractament a part dels sanatoris eren intervencions quirúrgiques, incloent-hi la tècnica del pneumotòrax (fer col·lapsar un pulmó infectat per tal que "reposi" i les lesions es curin), una tècnica que oferia pocs beneficis i que pràcticament deixà de ser utilitzada a partir de la dècada del 1950.[112] L'emergència de TB resistent a múltiples medicaments ha tornat a introduir la cirurgia com a part del tractament. Es retiren cirúrgicament cavitats toràciques per tal de reduir el nombre de bacteris als pulmons, a més d'incrementar l'exposició dels bacteris restants als medicaments del flux sanguini. Per això, es creu que millora l'eficiència de la quimioteràpia.[113]

Answer: 1946

Question: Quan es va desenvolupar un nou antibiòtic per curar la tuberculosi?

Answer: l'estreptomicina

Question: Quin era l'antibiòtic que es va desenvolupar el 1946 per curar la tuberculosi?

Answer: del pneumotòrax

Question: Quina tècnica quirúrgica es feia servir per curar la tuberculosi?

Answer: a partir de la dècada del 1950

Question: Quan va deixar d'utilitzar-se la tècnica del pneumotòrax per cura la tuberculosi?

Answer: L'emergència de TB

Question: Què ha fet que es tornés a introduir la cirurgia com a part del tractament de la tuberculosi?

Context: La infecció per TB comença quan els micobacteris arriben als alvèols pulmonars, on envaeixen els endosomes dels macròfags alveolars i s'hi repliquen a l'interior.[1][29] El lloc principal d'infecció als pulmons rep el nom de focus de Ghon, i generalment està situat a la part superior del lòbul inferior, o la part inferior del lòbul superior.[1] Els bacteris són recollits per les cèl·lules dendrítiques, que no en permeten la replicació, tot i que aquestes cèl·lules poden transportar els bacils als ganglis limfàtics locals (mediastínics). El patogen també s'estén per la sang a altres teixits i òrgans, on es poden desenvolupar lesions tuberculoses secundàries en altres parts del pulmó (particularment l'àpex dels lòbuls superiors), els ganglis limfàtics perifèrics, els ronyons, el cervell i els ossos.[1][30] Totes les parts del cos poden ser afectades per la malaltia, tot i que rarament afecta el cor, els músculs esquelètics, el pàncrees i la tiroide.[31]

Answer: quan els micobacteris arriben als alvèols pulmonars

Question: Quan comença la infecció per TB?

Answer: focus de Ghon

Question: Com es diu el lloc principal d'infecció als pulmons per TB?

Answer: a la part superior del lòbul inferior, o la part inferior del lòbul superior

Question: On està situat generalment el focus de Ghon?

Answer: per la sang

Question: Com s'estén el patogen a altres teixits i òrgans?

Answer: lesions tuberculoses secundàries

Question: Què poden desenvolupar els patògens en teixits i òrgans?

Context: La TB pulmonar es pot transmetre amb la tos, esternuts, en parlar o escopir, expulsant gotetes d'aerosol d'entre 0.5 i 5 µm de diàmetre. Un sol esternut pot alliberar fins a 40.000 gotetes.[24] Cadascuna d'aquestes gotetes pot transmetre la malaltia, car la dosi infecciosa de la tuberculosi és molt baixa i la inhalació d'un sol bacteri ja pot causar una nova infecció.[25]

Answer: amb la tos, esternuts, en parlar o escopir

Question: Com es pot transmetre la TB pulmonar?

Answer: d'entre 0.5 i 5 µm de diàmetre

Question: Quina mida tenen les gotetes d'aerosol?

Answer: fins a 40.000

Question: Quantes gotetes pot alliberar un sol esternut?

Answer: Cadascuna d'aquestes gotetes

Question: Què pot transmetre la TB?

Answer: un sol bacteri

Question: Quans bacteris calem per transmetre la infecció?

Context: En el 25% restant de casos actius, la infecció es mou dels pulmons, causant altres tipus de TB, denominats col·lectivament tuberculosi extrapulmonar.[11] Això es dóna més sovint en persones immunosuprimides i infants joves. Els llocs d'infecció extrapulmonar inclouen la pleura en la pleuritis tuberculosa, el sistema nerviós central en la meningitis, i el sistema limfàtic en l'escròfula del coll, el sistema genitourinari en la tuberculosi urogenital, i els ossos i les articulacions en la malaltia de Pott de la columna vertebral. Una forma especialment greu és la TB disseminada, coneguda també com a «tuberculosi miliar». Tot i que la TB extrapulmonar no és contagiosa, pot coexistir amb la TB pulmonar, que sí que ho és.[12]

Answer: En el 25% restant de casos actius

Question: En quants casos la infecció es mou dels pulmons?

Answer: tuberculosi extrapulmonar

Question: Com s'anomena el tipus de TB que es crea fora del pulmó?

Answer: n persones immunosuprimides i infants joves

Question: En qui es dóna més sovint la tuberculosi extrapulmonar?

Answer: la TB disseminada

Question: Quina forma de TB és especialment greu?

Answer: tuberculosi miliar

Question: Com es coneix també la la TB disseminada?

Context: A la República d'Irlanda i el Regne Unit, els toixons han estat identificats com una de les espècies vectores per la transmissió de la tuberculosi bovina. Per això, alguns sectors, principalment els ramaders lleters, han pressionat els governs perquè emprenguin una campanya activa d'erradicació de toixons en certes àrees amb l'objectiu de reduir la incidència de TB bovina. L'efecte de sacrificar toixons sobre la incidència de TB en els bovins és un tema polèmic, i tant els defensors com els oponents citen els seus propis estudis per donar suport a la seva posició.[118][119][120] Per exemple, un estudi fet per un grup de recerca independent sobre el sacrifici de toixons informà el 18 de juny del 2007 que era inversemblant que resultés efectiu, i que només faria una "modesta diferència" a l'expansió de la TB, i que "el sacrifici de toixons no pot contribuir significativament al control futur de la TB bovina"; en canvi, un altre informe arribà a la conclusió que aquesta mesura tindria un impacte important.[121] El 4 de juliol del 2008, el govern del Regne Unit decidí oposar-se a una política proposada de sacrificis a l'atzar.[122]

Answer: els toixons

Question: Quin animal ha estat identifica com a transmissor de la tuberculosi bovina a la República d'Irlanda i el Regne Unit?

Answer: una campanya activa d'erradicació de toixons

Question: Què demanen al govern els ramaders per reduir la incidència de la TB bovina?

Answer: modesta

Question: Com seria la diferència en l'expansió de la TB bovina segons un estudi del 2007?

Answer: important

Question: Com seria l'impacte segons un altre informe?

Context: S'estan desenvolupant diverses vacunes noves per prevenir infeccions amb TB. La primera vacuna recombinant de la tuberculosi rBCG30 entrà en assajos clínics als Estats Units el 2004, patrocinada pel National Institute of Allergy and Infectious Diseases (NIAID).[58] Un estudi del 2005 demostrà que una vacuna d'ADN contra la TB, administrada amb quimioteràpia convencional, pot accelerar la desaparició dels bacteris, així com protegir contra una reinfecció en els ratolins; poden passar quatre o cinc anys abans que es pugui utilitzar en humans.[59] Un vacuna contra la tuberculosi molt prometedora, MVA85A, està actualment en assajos clínics de fase II a Sud-àfrica per un grup encapçalat per la Universitat d'Oxford,[60] i està basada en un virus Vaccinia modificat. També s'estan utilitzant moltes altres estratègies per desenvolupar vacunes noves. Per tal d'encoratjar més descobriments, els investigadors i polítics estan promovent nous models econòmics de desenvolupament de vacunes que inclouen guardons, incentius fiscals i compromisos de mercat per avançat.[61][62]

Answer: National Institute of Allergy and Infectious Diseases

Question: Qui patrocina la vacuna als Estats Units?

Answer: MVA85A

Question: Quina vacuna contra la tuberculosi és molt prometedora?

Answer: en assajos clínics de fase II

Question: Com està actualment la MVA85A?

Answer: a Sud-àfrica

Question: On estan fent els assajos clínics de la MVA85A?

Answer: en un virus Vaccinia modificat

Question: En què es basa la MVA85A?


Estat Lliure del Congo

Context: La Force Publique actuava al mateix temps com a exèrcit d'ocupació i com a policia al servei de les empreses comercials. Va haver de fer front a diverses sublevacions de pobles indígenes, que van ser reprimides amb inusitat salvatgisme.[30] Els mateixos soldats de la Force Publique, majoritàriament reclutats per força, es van amotinar en diverses ocasions. El 1895 un motí a la base militar de Luluabourg va tenir com a conseqüència l'aparició d'una guerrilla rebel que va estar activa fins a 1908, i que es va cobrar les vides de diversos centenars de soldats de la Force Publique, incloent-hi quinze oficials blancs. Una altra rebel·lió, iniciada el 1897 al nord-est del territori, continuava activa el 1900.[31]

Answer: com a exèrcit d'ocupació i com a policia al servei de les empreses comercials

Question: Com actuava la Force Publique?

Answer: indígenes

Question: Quins pobles es van sublevar?

Answer: amb inusitat salvatgisme

Question: Com van ser reprimits els pobles indígenes que es van sublevar?

Answer: Els mateixos soldats de la Force Publique

Question: Qui es va amotinar en diverses ocasions?

Answer: Luluabourg

Question: A quina base militar va haver un motí l'any 1895?

Context: Entre Léopoldville i el port de Matadi, les mercaderies havien de ser transportades per portadors africans, a causa de la infranquejable barrera per al trànsit fluvial que suposaven les cascades Livingstone. Els portadors morien en gran nombre, i el transport era lent (trigava unes tres setmanes)[28] i ineficaç, i per això es va decidir dur a terme la construcció d'una línia de ferrocarril. El 31 de juliol de 1887 es van fundar la Compagnie du Congo pour le Commerce et l'Industrie (CCCI) i la Compagnie du Chemin de Fer du Congo (CCFC). Els treballs, dirigits per Albert Thys, van començar el 1890 i van culminar el 1898. Es calcula que les obres van causar la mort de 1.932 éssers humans (1.800 negres i 132 blancs), però la xifra de víctimes africanes està amb tota probabilitat molt per sota de la realitat.

Answer: per portadors africans

Question: Com havien de ser transportades les mercaderies entre Léopoldville i el port de Matadi?

Answer: Livingstone

Question: Quines cascades suposaven una infranquejable barrera per al trànsit fluvial?

Answer: unes tres setmanes

Question: Quantes setmanes trigaven els portadors?

Answer: una línia de ferrocarril

Question: Què es va decidir construir?

Answer: 1890

Question: Quan van començar els treballs dirigits per Albert Thys?

Context: L'estat es va dividir en catorze districtes, que al seu torn es dividien en zones. Les zones es dividien en sectors, i cada sector constava de diversos campaments.[21] De l'autoritat del governador general depenien els comissionats, nomenats directament pel rei, i encarregats de l'administració dels diferents districtes. Aquests funcionaris actuaven com a una barreja d'administradors colonials i agents comercials: la seva única missió era aconseguir tot el vori i el cautxú que els fos possible amb la menor despesa.

Answer: catorze

Question: En quants districtes es va dividir l'estat?

Answer: en zones

Question: En què es dividien els districtes?

Answer: diversos

Question: De quants campaments constava cada sector?

Answer: pel rei

Question: Per qui eren nomenats els comissionats?

Answer: aconseguir tot el vori i el cautxú que els fos possible amb la menor despesa

Question: Quina era la missió dels comissionats?

Context: L'AIA es va constituir el 14 de setembre de 1876, amb seu a Brussel·les i sota la presidència de Leopold II. L'associació era, en aparença, merament filantròpica. El comitè executiu de l'associació el formaven, a més del mateix Leopold, un alemany (Gustav Nachtigal), un anglès (Sir Barthe Frere) i un francès (Quatregages). Els comitès nacionals, tanmateix, no van tenir massa èxit, excepte a França, on el seu president era Ferdinand de Lesseps, el constructor del canal de Suez.

Answer: 14 de setembre de 1876

Question: Quan es va construir l'AIA?

Answer: Brussel·les

Question: On era la seu de l'AIA?

Answer: merament filantròpica

Question: Com era en aparença l'associació?

Answer: Leopold, un alemany (Gustav Nachtigal), un anglès (Sir Barthe Frere) i un francès (Quatregages)

Question: Qui formava el comitè executiu de l'associació?

Answer: França

Question: D'on era president Ferdinand de Lesseps?

Context: Per aconseguir el reconeixement de França, Leopold va establir, l'abril de 1884, un dret de preferència (Droit de préference) sobre el Congo en benefici del país gal. Això volia dir que, en cas que l'Associació Internacional del Congo hagués de renunciar a les seves possessions, aquestes passarien a ser administrades per França. Com a resultat, Leopold va obtenir el suport tant de França, que esperava sortir beneficiada a llarg termini, com de Portugal, a qui no interessava el fracàs de l'AIC, ja que beneficiaria França, el seu principal rival a la zona.[12]

Answer: abril de 1884

Question: Quan va establir Leopold un dret de preferència sobre el Congo?

Answer: del país gal

Question: En benefici de qui anava el dret de preferència sobre el Congo?

Answer: sortir beneficiada a llarg termini

Question: Què esperava França?

Answer: Portugal

Question: A qui no interessava el fracàs de l'AIC?


Mercè Rodoreda i Gurguí

Context: Durant els mesos posteriors, la relació entre Mercè Rodoreda i Armand Obiols fou sobretot a distància, i només esporàdicament es pogueren veure en persona. No fou fins a final d'agost de 1943, que Rodoreda es traslladà al número 43 del carrer Chauffour de Bordeus on es retrobà amb l'amant. A Bordeus hi visqué moments molts durs i cosia, segons paraules seves, «fins a l'embrutiment» en un magatzem durant gran part del dia, una feina que no li deixava temps per a escriure.[36]

Answer: a distància

Question: Com va ser durant els mesos posteriors la relació entre Mercè Rodoreda i Armand Obiols?

Answer: esporàdicament

Question: Quan es van poder veure Mercè Rodoreda i Armand Obiols en persona?

Answer: al número 43 del carrer Chauffour

Question: On es va traslladar Rodoreda?

Answer: l'amant

Question: Amb qui es retroba Rodoreda quan es va traslladar al carrer Chauffour?

Answer: temps per a escriure

Question: Què no li deixava a Rodoreda la feina de cosir?

Context: L'any 2008, se celebrà l'any Rodoreda per commemorar el centenari del naixement de l'escriptora, organitzat per la Fundació Mercè Rodoreda, l'Institut Ramon Llull, la Institució de les Lletres Catalanes i l'Institut d'Estudis Catalans per tal de donar a conèixer a Mercè Rodoreda i divulgar la seva obra. Els actes es distribuïren per les comarques de les províncies de Girona i Barcelona. Entre aquests actes hi hagué adaptacions teatrals de les novel·les rodoredianes, taules rodones, conferències, exposicions i audiovisuals sobre la vida de l'autora, noves traduccions i edicions d'obres de rodoredianes, entre altres.[112] Dins dels actes de l'any Rodoreda destacà el Congrés Internacional Mercè Rodoreda que se celebrà de l'1 al 4 d'octubre a la ciutat de Barcelona on es reuniren un total de 150 especialistes de l'obra l'autora d'arreu del món.[113]

Answer: 2008

Question: Quan es celebrà l'any Rodoreda?

Answer: per commemorar el centenari del naixement de l'escriptora

Question: Per què es celebrà l'any Rodoreda?

Answer: Girona i Barcelona

Question: Per quines províncies es van distribuir els actes de l'any Rodoreda?

Answer: el Congrés Internacional Mercè Rodoreda

Question: Quin acte destaca de l'any Rodoreda?

Context: L'any 1947, als Jocs Florals de la Llengua Catalana celebrats a Londres, guanyà la seva primera Flor Natural amb sis sonets: Rosa, Amor novell, Adam a Eva, Ocell i dos sonets més sense títol.[39] Amb el poema Món d'Ulisses, Rodoreda s'alçà per segon cop amb la Flor Natural dels Jocs Florals de 1948 a París, poema que fou publicat a la revista La Nostra Revista aquell mateix any.[40] Albes i nits li donà la tercera victòria en el certamen dels Jocs Florals i, en conseqüència, fou nomenada «Mestre en Gai Saber» a Montevideo el 1949.[41] Aquell mateix any visità Barcelona per primer cop després de l'exili.

Answer: Londres

Question: On es van celebrar els Jocs Florals de la Llengua Catalana l'any 1947?

Answer: sis

Question: Amb quants sonets guanyà la seva primera Flor Natural?

Answer: Món d'Ulisses

Question: Amb quin poema s'alça Rodoreda per segon cop amb la Flor Natural?

Answer: 1948

Question: Quan es van celebrar els Jocs Florals a París?

Answer: La Nostra Revista

Question: Quina revista va publicar el poema Món d'Ulisses?

Context: Mohino organitzà l'obra poètica de Rodoreda en cinc parts: Món d'Ulisses, Albes i nits, D'amor i de mort, Illa dels lliris vermells i Bestioles. El Món d'Ulisses conté un total de trenta-dos poemes com a resposta a un encàrrec de Carner de fer una recreació de l'Odissea en vers. Es caracteritzen per un sentiment clar d'exili. Albes i nits, format per set poemes, i D'amor i de mort, per vint-i-set, desprenen un sentiment d'angoixa, de pèrdua i d'impossibilitat amorosa. L'Illa dels lliris vermells de dinou poemes i Bestioles de quinze són versos més madurs, breus i d'un caire menys dramàtic que la resta.[85][86]

Answer: cinc

Question: En quantes parts organitza Mohino l'obra poètica de Rodoreda?

Answer: trenta-dos

Question: Quants poemes conté el Món d'Ulisses?

Answer: més madurs, breus i d'un caire menys dramàtic

Question: Com són els versos de l'Illa dels lliris i Bestioles?

Answer: Món d'Ulisses, Albes i nits, D'amor i de mort, Illa dels lliris vermells i Bestioles

Question: En quines parts organitza Mohino l'obra poètica de Rodoreda?

Answer: una recreació de l'Odissea en vers

Question: Què volia fer Carner?

Context: L'any 1932, es publicà la primera novel·la de Mercè Rodoreda a l'editorial Catalònia titulada Sóc una dona honrada? i també, alguns contes per a diversos diaris. L'obra passà quasi desapercebuda fins que optà al Premi Crexells de l'any 1933, encara que el guanyador d'aquell any fou Carles Soldevila.[19] També en aquest any de 1932, el 20 d'octubre, publicà una entrevista a l'actriu Maria Vila a la revista Mirador.[20]

Answer: a l'editorial Catalònia

Question: On es publicà la primera novel·la de Rodoreda?

Answer: Sóc una dona honrada?

Question: Com es titulava la primera novel·la de Rodoreda que es va publicar?

Answer: Premi Crexells

Question: A quin premi opta Sóc una dona honrada?

Answer: 1933

Question: En quin any opta Sóc una dona honrada al Premi Crexells?

Answer: Carles Soldevila

Question: Qui va ser el guanyador del Premi Crexells?

Context: L'any 1951, s'acostà també a la pintura, interessada sobretot per pintors com ara Pablo Picasso, Paul Klee i Joan Miró, i féu algunes creacions pròpies. En una carta a Armand Oriols de l'any 1954 explica que ja té un «estil i un món» en la pintura, tanmateix, reconeix que el seu lloc es troba en l'escriptura.[38] D'altra banda, Armand Obiols, començà a treballar com a traductor per a la UNESCO gràcies a Quiroga Plá, i dos anys més tard, l'any 1953, es traslladà definitivament a Ginebra.[42]

Answer: 1951

Question: Quan s'acostà a la pintura?

Answer: Pablo Picasso, Paul Klee i Joan Miró

Question: Quins pintors l'interessaven?

Answer: que ja té un «estil i un món» en la pintura

Question: Què li explica a Oriols en una carta de l'any 1954?

Answer: que el seu lloc es troba en l'escriptura

Question: Què reconeix Rodoreda en la carta que escriu a Oriols?

Answer: per a la UNESCO

Question: Per a qui comença a treballar Armand Obiols?


La gazza ladra

Context: L'abril de 1816, Gherardini es va presentar a un altre concurs organitzat per l'empresari Angelo Petracchi, que havia obtingut un contracte per quatre anys a La Scala, on els poetes italians eren convidats a enviar les seves obres a l'empresa, comprometent-se a usar-los per a obres que es compondrien en les següents temporades. El llibret titulat Avviso ai giudici, enviat per Gherardini a Petracchi, era una versió primerenca de La gazza ladra. El drama va atreure el poeta Vincenzo Monti, membre de la Comissió, que hi va apreciar el desenvolupament de l'acció, els personatges ben esbossats i les situacions d'efecte.[5] Suposadament el llibret va ser ofert a Ferdinando Paër, que el rebutjà. Rossini, d'altra banda, va quedar encantat immediatament per la història. Es basa en l'obra de teatre francès La pie voleuse (La garsa lladre), un "mélo-historique" (un melodrama basat en un incident històricament documentat) de T. Badouin d'Aubigny i Louis-Charles Caigniez, que es va realitzar per primera vegada el 25 d'abril de 1815 al Théâtre de la Porte Saint-Martin de París[6] amb un èxit rotund.[5]

Answer: L'abril de 1816

Question: Quan es va presentar Gherardini a un altre dels concursos organitzats per Angelo Petracchi?

Answer: empresari

Question: Què era Angelo Petracchi?

Answer: quatre

Question: Per quants anys havia obtingut Angelo Petracchi un contracte a La Scala?

Answer: "mélo-historique"

Question: A quin gènere pertany La pie voleuse?

Context: La gazza ladra és la culminació del procés de la convergència d'elements seriosos i còmics i marca l'abandonament de la producció d'òperes còmiques des d'aquest moment en endavant. Els primers èxits de Rossini amb les farses a Venècia el van persuadir amb L'italiana in Algeri a incursionar en el domini de la "absolu comique". Des d'un principi ja demostra, amb un gran èxit, una lluita implacable pel que fa a l'escala i l'estructura, en la cura minuciosa de la composició i la instrumentació, en l'elecció dels diferents tipus de veu i en la importància i la dificultat dels papers principals, els quals requereixen solistes de primer nivell. Tot això eleva les òperes còmiques de Rossini en una esfera més enllà de la dels seus precursors italians. L'estudi de les òperes de Mozart, a qui venerava, segurament ha d'haver ajudat a Rossini per conrear i desenvolupar aquestes ambicions.[6]

Answer: l'abandonament de la producció d'òperes còmiques des d'aquest moment en endavant

Question: Què marca La gazza ladra?

Answer: seriosos i còmics

Question: Quins elements convergeixen en La gazza ladra?

Answer: solistes de primer nivell

Question: Què requerien els principals papers de les obres?

Answer: Mozart

Question: A qui venerava Rossini?

Answer: Venècia

Question: On van tenir èxit les primeres farses de Rossini?

Context: El mateix any La gazza ladra va ser de nou posada en escena a Verona, Venècia i Florència; l'any següent a Pesaro, per a la inauguració del nou teatre, l'exposició ha estat comissariada pel mateix Rossini, que va intervenir amb talls i canvis en la partitura.[5] També va introduir modificacions per a produccions subsegüents a Nàpols (1819 i 1820). Arran de l'estrena a París, l'any 1866, va tornar a modificar la partitura.[6]

Answer: Verona, Venècia i Florència

Question: On va ser posada en escena La gazza ladra el mateix any?

Answer: per a la inauguració del nou teatre

Question: Per a què va ser posada en escena La gazza ladra a Pesaro?

Answer: Rossini

Question: Per qui ha estat comissariada l'exposició?

Answer: amb talls i canvis

Question: Com va intervenir Rossini en la partitura?

Answer: 1866

Question: Quan es va estrenar La gazza ladra a París?

Context: Mentre estava Fernando amb Nineta, arriba l'alcalde del poble i comença a tirar-li floretes. Poc després ve un ordenança i lliura a l'alcalde un plec que contenia l'ordre per prendre a Fernando, expressant les seves senyes. L'alcalde no pot llegir-lo perquè no té les ulleres, li dóna a Nineta perquè li llegeixi. Aquesta per no perdre al seu pare en comptes de les senyes veritables llegeix unes altres que fingeix de cop i volta, amb la qual cosa se salva Fernando i se'n va després d'haver vituperat a l'alcalde per la seva falta de mirament amb el pudor i la innocència. Al final d'aquesta escena, baixa la garsa sobre la taula, agafa una cullera i vola amb ella. Nineta ven després el cobert que li va donar el seu pare a un revenedor anomenat Isacco que passa per allà, i quan anava a portar els diners al castanyer la deté la seva mestressa Lucia, que després de comptar els coberts troba a faltar la cullera que s'havia emportat la garsa, i recordant-se que pocs dies abans s'havia perdut també una forquilla, s'enfada molt. L'alcalde al moment vol formar sumària i totes les circumstàncies es reuneixen contra la innocent Nineta. La garsa ha pronunciat el seu nom: ella mateixa traient el mocador del davantal tira per terra els diners que va produir el cobert del seu pare, i sabent-se que Isacco li havia donat aquests diners, l'envien a cercar, ve i declara haver comprat el cobert a Nineta.

Answer: l'alcalde del poble

Question: Qui arriba mentre Fernando estava amb Nineta?

Answer: l'ordre per prendre a Fernando

Question: Què contenia el plec que l'ordenança lliurà a l'alcalde?

Answer: perquè no té les ulleres

Question: Per què l'alcalde no pot llegir l'ordre que li lliurà l'ordenança?

Context: Tot i lamentar la falta d'experiència del poeta assignat, Rossini certament va reconèixer l'excel·lència de la matèria dramàtica, que l'entusiasmà. La trama de La gazza ladra, de fet, està dissenyada de manera increïblement precisa; la història es mou, les entrades i sortides dels personatges se succeeixen tot el temps, però el mecanisme funciona perfectament sense embussos. Molt més a fons, per tant, va haver d'aplicar-se al compositor. Era la primera vegada que tenia temps per compondre. Tres mesos, per als que treballen amb la velocitat de Rossini, són molts i, aquí, no va haver de recórrer a l'autopréstec: tota la música deLa gazza ladra és original. El compositor va advertir la importància del teatre milanès: el 1817, Rossini va fer retorn en un teatre on el seu prestigi, després de la distància de l'èxit de La pietra del paragone (1812), s'havia entelat amb Aureliano in Palmira (La Scala, 1813) i Il turco in Italia (1814), que havien tingut un resultat incert.[5]

Answer: la falta d'experiència

Question: Què lamentava Rossini del poeta assignat?

Answer: de manera increïblement precisa

Question: Com està dissenyada la trama de La gazza ladra?

Answer: tot el temps

Question: Quan es succeeixen les entrades i sortides dels personatges?

Answer: a l'autopréstec

Question: A què no va tenir que recórrer Rossini en La gazza ladra?

Answer: milanès

Question: Quin teatre era important per Rossini?


Evolució dels mamífers

Context: A partir del 3000 aC, l'hinduisme, una de les religions més antigues que encara es practiquen avui, començà a prendre forma.[116] Aviat n'aparegueren altres. La invenció de l'escriptura permeté l'aparició de societats complexes: els registres i les biblioteques servien com a magatzem de coneixements i s'incrementà la transmissió cultural d'informació. Els humans ja no havien de passar tot el temps treballant per sobreviure: la curiositat i l'educació foren el motor de la recerca de coneixements i saviesa.

Answer: A partir del 3000 aC

Question: Quan comença a prendre forma l'hinduisme?

Answer: La invenció de l'escriptura

Question: Quin fet va propiciar l'aparició de societats complexes?

Answer: els registres i les biblioteques

Question: Què va servir com a magatzem dels coneixements?

Answer: la curiositat i l'educació

Question: Quins van ser els motors de la recerca de coneixements i saviesa?

Context: El Miocè és la primera època del Neogen, i el món ja començava a assemblar-se marcadament al d'avui en dia. Tant la fauna marina com la terrestre eren bastant modernes, tot i que els mamífers marins eren menys nombrosos. Tanmateix, encara romanien animals molt divergents a Sud-amèrica i Austràlia, que es trobaven aïllades de la resta dels continents. A principis del Miocè encara hi havia diversos grups de l'Oligocè amb una gran diversitat, com ara els nimràvids, els entelodonts i els cavalls de tres peülles. Com a l'Oligocè, els mericoidodontoïdeus encara eren diversos, però acabarien desapareguent al Pliocè molt primerenc. A finals del Miocè, els mamífers esdevingueren encara més moderns, amb l'aparició de cànids, óssos rentadors, cavalls, castors, cérvols, camells i balenes recognoscibles, així com grups extints com ara els borofagins, els gomfoteris, els cavalls de tres peülles, o rinoceronts semiaquàtics i amb banyes petites com ara Teleoceras o Aphelops. Amb la formació de les primeres illes entre Sud- i Nord-amèrica a finals del Miocè, peresosos gegants com ara Thinobadistes pogueren saltar d'illa en illa cap a Nord-amèrica.

Answer: marins

Question: Quin tipus de mamífers eren menys nombrosos?

Answer: Sud-amèrica i Austràlia

Question: Quins territoris es trobaven aïllats de la resta de continents?

Answer: Pliocè molt primerenc

Question: En quin període van desaparèixer els mericoidodontoïdeus?

Answer: Thinobadistes

Question: Quins peresosos gegants pogueren saltar cap a Nord-amèrica?

Context: A Nord-amèrica, els rosegadors, mastodonts i gomfoteris grans, així com els opòssums, continuaren prosperant, mentre que els animals ungulats entraren en declivi, amb un descens de les poblacions de camells, cérvols i cavalls. Alguns rinoceronts, els cavalls de tres peülles (Nannipus), mericoidodontoïdeus, proteroceràtids i calicoteris s'extingiren. Els borofagins també s'extingiren, però altres carnívors, incloent-hi la família dels mustèlids, es diversificaren, així com els cànids i óssos cursorials. Els peresosos gegants, els enormes gliptodonts i els armadillos s'estengueren al nord amb la formació de l'istme de Panamà.

Answer: ungulats

Question: Quins animals entraren en declivi en Nord-amèrica?

Answer: camells, cérvols i cavalls

Question: Quines poblacions d'ungulats van descendir?

Answer: es diversificaren

Question: Què va passar amb la família dels mustèlids?

Answer: al nord

Question: On es van estendre els peresosos gegants?

Context: Els docodonts són un ordre de mamaliaformes que visqueren a mitjans i a finals del Mesozoic. El seu tret físic més característic era un conjunt relativament sofisticat de molars, que dóna nom a l'ordre. Al registre fòssil, els docodonts estan representants principalment per dents aïllades i fragments de maxil·lars. Tot i que la majoria d'exemplars han estat trobats arreu de l'antiga Lauràsia (les actuals Nord-amèrica, Europa i Àsia), alguns també han estat descoberts a l'antiga Gondwana (Índia i hemisferi sud actuals[53]).

Answer: Mesozoic

Question: En quin període visqueren els docodonts?

Answer: un conjunt relativament sofisticat de molars

Question: Quin era el tret físic més característic dels docodonts?

Answer: arreu de l'antiga Lauràsia

Question: On han estat trobats la majoria d'exemplars de docodonts?

Answer: Índia i hemisferi sud actuals

Question: Quins territoris ocupava l'antiga Gondwana?

Context: Els teràpsids, un grup més avançat de sinàpsids, aparegueren durant la primera meitat del Permià i esdevingueren els animals terrestres grans dominants durant la segona meitat. Eren de llarg els vertebrats més diversos i abundants del Permià mitjà i inferior, inclosos herbívors i carnívors, variant des de petits animals de la mida d'una rata (Robertia) fins a grans herbívors voluminosos que pesaven una tona o més (Moschops). Els gorgonòpsids foren un subordre de teràpsids que incloïen alguns dels depredadors més grans del Permià. Després de prosperar durant molts milions d'anys, aquests animals foren pràcticament exterminats per l'extinció permiana (251 Ma), la més gran de la història de la Terra, que podria estar relacionada amb l'activitat volcànica que formà els trapps de Sibèria i amb l'alliberament de clatrats de metà acumulats al fons marí, que en conjunt haurien pogut augmentar la temperatura del planeta en 10 °C.[35]

Answer: durant la primera meitat del Permià

Question: Quan van aparèixer els teràpsids?

Answer: un subordre de teràpsids

Question: Què eren els gorgonòpsids?

Answer: permiana

Question: Quina va ser l'extinció més gran de la història de la Terra?

Answer: al fons marí

Question: On s'acumulaven els clatrats de metà?


Otello (Verdi)

Context: La composició d'Otello fou el resultat d'una complexa trama ordida per l'editor Giulio Ricordi, fill de Tito, el qual anava assumint un paper cada vegada més important a l'editorial i que acabaria aconsellant i estimulant no només Verdi sinó també Puccini. L'objectiu de Ricordi en aquell moment era aconseguir de fer col·laborar Verdi i Arrigo Boito. No era gens fàcil perquè la relació entre ambdós músics era distant, i és que Verdi no havia oblidat encara els atacs cap a la seva figura per part del poeta. Boito s'havia adherit al moviment artístic Scapigliatura (l'escabellament), del qual és considerat unànimement un dels principals exponents. Aquest moviment es va desenvolupar després de la proclamació del Regne d'Itàlia (1861) sobretot en el nord, i en particular a Milà, capital del món editorial i del periodisme. Els scapigliati van adoptar posicions bastant crítiques enfront de les velles glòries de l'òpera i Verdi se'n va sentir atacat directament.[3]

Answer: Tito

Question: De qui era fill Giulio Ricordi?

Answer: Giulio Ricordi

Question: Qui va ordir la trama d'Otello?

Answer: complexa

Question: Com era la trama ordida per Giulio Ricordi?

Answer: Verdi i Arrigo Boito

Question: Quins músics tenien una relació distant?

Answer: Scapigliatura

Question: A quin moviment artístic s'havia adherit Boito?

Context: Iago convenç Cassio que només Desdemona pot aconseguir que Otello el perdoni. Insisteix perquè parli amb ella i li demani la seva mediació per recuperar el favor d'Otello. Iago comença a posar en pràctica el seu pla per destruir Otello. Es troba amb ell i li deixa entreveure dubtes sobre la fidelitat de la seva esposa, tot inventant un antic idil·li de Desdemona amb Cassio. Otello sap que la seva raça és menyspreada per la societat en què viu. Les insinuacions de Iago desperten la seva gelosia i ara el fan desconfiar dels motius pels quals una noia bella i refinada com Desdemona s'ha casat amb ell. Per uns moments, però, oblida els seus recels, i es deixa portar per l'ambient d'alegria en el que Desdemona és obsequiada per dones, infants i mariners xipriotes. Quan tothom marxa, resten Desdemona i Otello, acompanyats de Iago i la seva esposa Emilia, donzella de Desdemona. Desdemona demana al seu espòs que perdoni Cassio. Aquesta demanda li confirma les sospites sobre la infidelitat de la seva dona, i provoca la irada reacció d'Otello. Desdemona no entén els motius d'aquesta reacció violenta. Intenta eixugar el front d'Otello amb un mocador que ell llença a terra amb fúria. Emilia el recull i Iago s'afanya a prendre-li, per convertir-lo en una prova de la traïció de Desdemona. Els dos homes queden sols, i Iago explica a Otello un fals somni, en el que Cassio invoca el nom de Desdemona. També menteix assegurant-li haver vist a les mans d'ell el mocador. Otello exigeix una prova de la infidelitat de Desdemona i jura una venjança terrible si es confirma. Iago se sent satisfet de veure que el seu pla va endavant.

Answer: destruir Otello

Question: Quin era el pla de Iago?

Answer: dubtes sobre la fidelitat de la seva esposa

Question: Què li deixa entreveure Iago a Otello?

Answer: Les insinuacions de Iago

Question: Què desperta la gelosia d'Otello?

Answer: amb un mocador

Question: Amb què intenta Desdemona eixugar el front d'Otello?

Context: El març de 1879, Mefistofele de Boito es va representar a Gènova, residència d'hivern de Verdi. Verdi hi va ser, va veure l'òpera i no en va treure una impressió positiva però, no obstant aquest fet, va rebre cordialment Boito quan aquest el va anar a saludar.[4] Tres mesos després, Ricordi va concretar un altre pla per apropar els dos personatges quan Verdi va visitar Milà el 30 de juny de 1879 per dirigir-hi la seva Missa de Rèquiem en una funció a benefici de La Scala. Hi va rebre una gran aclamació del públic i l'orquestra de la Scala va anar a tocar davant de l'hotel on s'allotjava. Tant Ricordi com Faccio van fer el possible per aconseguir que el compositor se sentís ben acollit i respectat a Milà.[9].

Answer: El març de 1879

Question: Quan es va representar Mefistofele de Boito a Gènova?

Answer: Gènova

Question: On era la residència d'hivern de Verdi?

Answer: cordialment

Question: Com va rebre Verdi a Boita quan aquest el va anar a saludar?

Answer: Tant Ricordi com Faccio

Question: Qui va fer el possible perquè Verdi es sentís acollit i respectat a Milà?

Answer: per dirigir-hi la seva Missa de Rèquiem en una funció a benefici de La Scala

Question: Per a què va visitar Verdi Milà el 30 de juny de 1879?

Context: La primera producció es va muntar ràpidament a La Scala de Milà per al 5 de febrer de 1887, sota la batuta del director principal de l'època, Franco Faccio. L'estrena va ser un èxit rotund, sorollós, inenarrable.[13] L'entusiasme del públic per Verdi es va demostrar en haver d'aixecar-se el teló vint vegades per saludar al final de l'òpera, amb tot el públic dempeus, agitant els barrets i mocadors en mostra d'entusiasme.[10] Quan va sortir del teatre, la seva tartana va ser arrossegada pels admiradors que l'adoraven i l'homenatge va durar fins a les cinc de la matinada. L'estat d'ànim general va ser resumit per una caricatura contemporània en una revista humorística de Milà, en la qual Otello va ser dibuixat: "Un bacio, un bacio, ancora un bacio / a Verdi, al Boito e al Facio" (parafrassejant la frase final d'Otello: "Un bes, un bes, encara un bes, a Verdi, a Boito i a Faccio").[10]

Answer: 5 de febrer de 1887

Question: Per quan es va muntar la primera producció a La Scala de Milà?

Answer: Franco Faccio

Question: Qui va ser el director de la primera producció que es va muntar a La Scala de Milà?

Answer: un èxit rotund, sorollós, inenarrable

Question: Com va ser l'estrena de la producció que es va muntar a La Scala de Milà?

Answer: vint

Question: Quantes vegades es va aixecar el teló al final de l'obra per a què Verdi saludes?

Answer: en una revista humorística de Milà

Question: On va ser dibuixat Otello?

Context: L'òpera gaudeix d'excel·lents enregistraments discogràfics i s'interpreta sovint, ja que es troba en el repertori dels teatres d'òpera més importants del món. Representa un repte per al rol principal, que ha de ser interpretat per un tenor dramàtic amb un gran control de la veu mitjana i capacitat expressiva. En el segle xx, en aquest paper han excel·lit Aureliano Pertile, Ramón Vinay, Jon Vickers, Mario del Monaco i Plácido Domingo. Igualment important és el paper de Iago, un baríton dramàtic que ha de dominar l'escena: n'han estat excel·lents Titta Ruffo, Lawrence Tibbett, Leonard Warren, Tito Gobbi o Piero Cappuccilli.

Answer: d'excel·lents enregistraments discogràfics

Question: De què gaudeix l'obra?

Answer: en el repertori dels teatres d'òpera més importants del món

Question: On es troba l'obra?

Answer: per un tenor dramàtic amb un gran control de la veu mitjana i capacitat expressiva

Question: Per qui ha de ser interpretat el rol principal?

Answer: Aureliano Pertile, Ramón Vinay, Jon Vickers, Mario del Monaco i Plácido Domingo

Question: Qui ha excel·lit al segle xx en el rol principal de l'obra?

Answer: dominar l'escena

Question: Què ha de fer Iago?


Montargull (Artesa de Segre)

Context: El front de la guerra arriba al Montsec l'abril de 1938, i per uns mesos es desenvolupen operacions a tota la comarca. Algunes tropes feien nit a la població quan anaven cap a Ponts o altres indrets de la comarca, i hi ha cròniques que diuen que el poble estava força despoblat en aquell moment.[50] Dues de les brigades de la 32 Divisió, la 141 i la 137, i una brigada de la 26 Divisió coneguda com la Durruti, desenvolupen operacions a tot el districte d'Anya, en aquell moment un terme independent. El comandament d'aquestes tropes estableix un centre d'operacions a Cal Tonet de Montargull.[47]

Answer: l'abril de 1938

Question: Quan arriba al Montsec el front de la guerra?

Answer: a tota la comarca

Question: On es desenvolupen operacions per uns mesos?

Answer: cap a Ponts o altres indrets de la comarca

Question: Cap on anaven les tropes que feien nit a la població?

Answer: força despoblat

Question: Com estava el poble en aquella època segons diuen les cròniques?

Answer: Dues

Question: Quantes brigades de la 32 Divisió desenvoluparen operacions a tot el districte d'Anya?

Context: La nova carretera va substituir la carretera que anava de Ponts a Isona, i que discorria per una antiga calçada romana, com a principal via de connexió entre la Noguera amb el Pallars Jussà. El transport es feia amb diligències, que a vegades s'aturaven a Montargull. La principal companyia era La Catalana, les línies de la qual van ser adquirides posteriorment per l'empresa Alsina Graells.[34] A principis del segle XX anar de Barcelona a Montargull implicava unes quatre hores de tren fins a Tàrrega, i a partir d'aquí amb diligència unes 11 hores més per arribar a Montargull.[35] Abans de ser reformada, la carretera feia moltíssimes giragonses i corbes, i s'havia de fer molt a poc a poc. Com a referència, en diligència es trigaven 45 minuts a fer els sis kilòmetres del tram de Folquer fins a Montargull.[36] La carretera continuaria sent de difícil trànsit, produint diversos accidents, com per exemple el que es reporta al setembre de 1924 quan un veí de la població mor en bolcar el seu carro al km. 24 de la carretera d'Artesa de Segre a Tremp.[37][38]

Answer: la carretera que anava de Ponts a Isona

Question: Què va substituir la nova carretera?

Answer: per una antiga calçada romana

Question: Per on discorria la carretera que anava de Ponts a Isona?

Answer: amb diligències

Question: Amb què es feia el transport?

Answer: quatre

Question: Quantes hores de tren implicava anar de Barcelona a Tàrrega a principis del segle XX?

Context: La seva història està associada a la de la baronia de Montmagastre. A l'edat mitjana aquesta baronia passa a formar part del municipi d'Anya i, al segle xx, s'integra al municipi d'Artesa de Segre. Segons el cens de 2019 comptava únicament amb 35 habitants, incloent-hi les masies del terme.[1] Al mateix poble hi ha molts habitatges de segona residència. Al terme de Montargull es poden trobar diverses construccions d'interès, com ara l'església de Santa Maria de Montargull –avui en ruïnes–, megàlits prehistòrics i tombes medievals. També es conserva l'edifici de l'antiga escola, tancada durant els anys 1960 arran de la política de concentració escolar promoguda en aquell moment. Des de la part alta del poble es gaudeix d'una vista completa del pla de Montargull.

Answer: a la de la baronia de Montmagastre

Question: A qui està associada la seva història?

Answer: A l'edat mitjana

Question: Quan passa la baronia de Montmagastre a formar part del municipi d'Anya?

Answer: Artesa de Segre

Question: En quin municipi s'integrà la baronia de Montmagastre en el segle xx?

Answer: en ruïnes

Question: Com està l'església de Santa Maria de Montargull avui en dia?

Answer: arran de la política de concentració escolar promoguda en aquell moment.

Question: Per què va estar tancada l'antiga escola els anys 1960?

Context: Montargull és una població disseminada agregada al terme municipal d'Artesa de Segre, a la comarca de la Noguera. Està localitzada a la carretera que va d'Artesa de Segre cap al Pallars Jussà. El nom li ve per estar construïda sobre un turó que marca el final de la serra de Comiols i l'inici d'un pla que es coneix amb el mateix nom que la població. A aquest pla predominen els conreus de blat i ordi, afavorits per un clima mediterrani amb tendència àrida suavitzat per la proximitat de les muntanyes, propi de la zona del Segre mitjà, amb característiques orogràfiques semblants a la Depressió Central.

Answer: la Noguera

Question: En quina comarca es troba Artesa de Segre?

Answer: per estar construïda sobre un turó que marca el final de la serra de Comiols i l'inici d'un pla que es coneix amb el mateix nom que la població

Question: Per què Montargull rep aquest nom?

Answer: blat i ordi

Question: Quins conreus predominen al pla de Montargull?

Answer: mediterrani amb tendència àrida suavitzat per la proximitat de les muntanyes

Question: Com és el clima del pla de Montargull?

Context: Montargull i la seva contrada tenen un clima semblant al del Segrià, un clima mediterrani amb tendència àrida, parcialment suavitzat per la proximitat de les muntanyes. Les temperatures mitjanes al desembre i al gener són entre 2 i 7 graus, mentre que al juliol i l'agost la mitjana és superior als 20 graus. Les precipitacions són d'uns 580 mm anuals i 130 mm estivals.[6]

Answer: al del Segrià

Question: A quin clima és semblant el de Montargull i la seva contrada?

Answer: mediterrani amb tendència àrida, parcialment suavitzat per la proximitat de les muntanyes

Question: Com és el clima de Montargull?

Answer: entre 2 i 7 graus

Question: Quines són les temperatures mitjanes de Montargull al desembre i al gener?

Answer: al juliol i l'agost

Question: En quins mesos les temperatures de Montargull són superiors als 20 graus?

Answer: 580 mm

Question: De quant són les precipitacions que rep anualment Montargull?

Context: També hi ha als voltants troballes de l'Edat del Bronze (2500 - 1100 aC), com ara destrals recollides a prop de Colldelrat i Tudela, a més de molins del tipus barquiforme, recollits a la col·lecció del Museu d'Artesa de Segre. Pel que fa a la cultura ibèrica clàssica (s. VI a II aC), hi ha el jaciment arqueològic d'Antona a prop d'Artesa de Segre així com tombes en diverses localitzacions properes.[9] Al mateix terme es troben dues construccions megalítiques, però no està clar a quina cultura pertanyen aquestes construccions, tot i que tot apunta que pertany a un període prehistòric tardà.[10]

Answer: troballes de l'Edat del Bronze

Question: Què hi ha als voltants?

Answer: a prop de Colldelrat i Tudela

Question: On han estat recollides les destrals?

Answer: del tipus barquiforme

Question: Com són els molins?

Answer: dues

Question: Quantes construccions megalítiques es troben al terme d'Artesa de Segre?

Answer: no està clar a quina cultura pertanyen

Question: A quina cultura pertanyen les construccions megalítiques que es troben al terme d'Artesa de Segre?