Matrimoni homosexual a Espanya

Context: El 30 de juny de 2004, el llavors Ministre de Justícia Juan Fernando López Aguilar va anunciar que el Congrés de Diputats havia aprovat una proposició de llei per estendre el dret del matrimoni als homosexuals. Es compliria així una promesa feta pel President José Luis Rodríguez Zapatero feta durant la presa de possessió de la presidència espanyola.[1] López Aguilar també anunciava dues proposicions de llei més, introduïdes pel partit català Convergència i Unió: la primera donava estatus legal a les parelles de fet, tant heterosexuals com homosexuals, i una segona llei que permetia a les persones transexuals canviar legalment el seu nom sense la necessitat de sotmetre's prèviament a cirurgia.[22]

Answer: Juan Fernando López Aguilar

Question: Qui era el Ministre de Justícia el 30 de juny de 2004?

Answer: Justícia

Question: De què era Ministre Juan Fernando López Aguilar?

Answer: als homosexuals

Question: A qui s'estenia el dret del matrimoni?

Answer: canviar legalment el seu nom sense la necessitat de sotmetre's prèviament a cirurgia

Question: Què permetia la proposició de llei a les persones transexuals??

Context: Els bisbes espanyols també van afirmar que el govern, mitjançant l'ampliació del dret de matrimoni a parelles del mateix sexe, havia debilitat el sentit del matrimoni, que defineixen com una participació d'una parella heterosexual.[4] El Fòrum Espanyol de la Família va expressar la seva preocupació per la possibilitat que parelles homosexuals poguessin adoptar i criar nens, i van argumentar que l'adopció no és un dret dels pares, sinó de l'adoptat.[5] Associacions gais van respondre que l'adopció de facto per part de parelles del mateix sexe havia existit durant molt de temps a Espanya, ja que en moltes parelles un dels membres adoptava el fill de la seva parella. L'adopció per part de parelles homosexuals ja era legal a Navarra, Astúries, Aragó, País Basc i Catalunya.[50] Aquestes associacions també van argumentar que no hi havia base científica sobre que l'orientació sexual dels pares podria causar problemes de desenvolupament en els nens adoptats; opinió que coincideix amb la postura del Col·legi Oficial de Psicòlegs, que també afirma que l'homosexualitat no és una patologia.[51]

Answer: com una participació d'una parella heterosexual

Question: Com defineixen els bisbes espanyols el matrimoni?

Answer: la seva preocupació per la possibilitat que parelles homosexuals poguessin adoptar i criar nens

Question: Què va expressar el Fòrum Espanyol de la Família?

Answer: l'adoptat

Question: A qui correspon segons el Fòrum Espanyol de la Família el dret a l'adopció?

Answer: Navarra, Astúries, Aragó, País Basc i Catalunya

Question: On ja era legal l'adopció per part de parelles homosexuals?

Answer: Col·legi Oficial de Psicòlegs

Question: Quin Col·legi afirma que l'homosexualitat no és una patologia?

Context: Tot i aquestes passes cap a l'igualitarisme, es va mantenir un defecte legal: si els nens havien nascut dins d'un matrimoni entre lesbianes, la mare no biològica no era considerada legalment com a mare, i encara havia de sotmetre's a un llarg procés d'adopció.[30] Aquest dret era garantit en parelles heterosexuals (casades o no), quan un padrastre declarava que els nens de la seva dona també ho fossin d'ell, sense passar per cap més procés. El 7 de novembre de 2006, el govern va esmenar la llei sobre la reproducció assistida, permetent a la mare no biològica ser considerada com un dels pares.[31]

Answer: sotmetre's a un llarg procés d'adopció

Question: Què havia de fer la mare no biològica del nen nascut dins d'un matrimoni lèsbic?

Answer: El 7 de novembre de 2006

Question: Quan és va esmenar la llei sobre la reproducció assistida?

Answer: a la mare no biològica

Question: A qui permetia la llei sobre la reproducció assistida ser considerada un dels pares?

Answer: cap a l'igualitarisme

Question: Cap on anaven aquestes passes?

Answer: el govern

Question: Qui va esmenar la llei sobre la reproducció assistida?

Context: Unes 4.500 parelles homosexuals es van casar a Espanya durant el primer any de vigència de la llei.[7] Poc després de l'aprovació de la llei, van sorgir dubtes sobre la situació legal dels matrimonis amb persones de països que no permeten el matrimoni homosexual. El Ministeri de Justícia va determinar que la llei de matrimonis homosexual permet a ciutadans espanyols contraure matrimoni amb ciutadans d'altres nacionalitats independentment de si al seu país d'origen es reconeix aquesta associació.[8] Almenys un dels membres de la parella ha de ser ciutadà espanyol per poder casar-se; així doncs, també es reconeix el matrimoni entre dos ciutadans estrangers amb residència legal a Espanya.[9]

Answer: Unes 4.500

Question: Quantes parelles homosexuals es van casar el primer any de vigència de la llei?

Answer: sobre la situació legal dels matrimonis amb persones de països que no permeten el matrimoni homosexual

Question: Quins dubtes van sorgir després de l'aprovació de la llei?

Answer: el matrimoni entre dos ciutadans estrangers amb residència legal a Espanya

Question: Què va reconèixer també el Ministeri de Justícia?

Context: Tot i aquest informe negatiu, el Govern va presentar el projecte de llei al Congrés l'1 d'octubre de 2004. Amb l'excepció del Partit Popular i els membres d'Unió Democràtica de Catalunya (que forma part de CiU), els partits parlamentaris van recolzar la reforma. El 21 d'abril de 2005, el Congrés va aprovar el projecte de llei, amb 183 "sí", 136 "no" i 6 abstencions (entre ells un membre del Partit Popular).[34] El projecte de llei per permetre matrimonis del mateix sexe a Espanya va ser breu: va afegir un nou paràgraf a l'article 44 del codi civil, dient que el matrimoni tindrà els mateixos requisits i efectes, independentment de si les persones que intervenen tenen el mateix o diferent sexe.[35]

Answer: 1 d'octubre de 2004

Question: Quin dia es va presentar el projecte de llei al Congrés?

Answer: Partit Popular i els membres d'Unió Democràtica de Catalunya

Question: Quins partits no van recolzar la reforma?

Answer: 183

Question: Amb quants vots a favor el Congrés va aprovar el projecte de llei?

Answer: un membre del Partit Popular

Question: Qui va ser un dels votants que es va abstenir?

Answer: matrimonis del mateix sexe

Question: Què permetia el projecte de llei?


Retaule de l'Epifania (Huguet)

Context: El Retaule de l'Epifania  és una obra gòtica de 1450 atribuïda a la primera etapa del pintor Jaume Huguet. És un petit retaulet d'oratori privat amb tres escenes de la vida de Jesús, amb l'Adoració dels Reis Mags com a escena principal. Es conserva al Museu Episcopal de Vic.[1] Com a altres obres del primer període de l'autor, mostra influències de l'estil dels primitius flamencs, especialment amb obres de Rogier van der Weyden.

Answer: de 1450

Question: De quin any és El Retaule de l'Epifania?

Answer: Jaume Huguet

Question: A qui s'atribueix El Retaule de l'Epifania?

Answer: un petit retaulet d'oratori privat

Question: Quin tipus de retaule és El Retaule de l'Epifania?

Answer: l'Adoració dels Reis Mags

Question: Quina és l'escena principal de El Retaule de l'Epifania?

Context: Al pis inferior, l'escena principal que dóna nom al retaule està dedicada a l'Epifania o Adoració dels Reis Mags. La representació de l'Epifania podia tenir un sentit eucarístic quan es mostra junt amb altres com l'Últim Sopar o la Crucifixió, si aquestes no formen part del cicle de la Passió, sinó que es manifesta el sacrifici de Crist com una forma de pensament eclesiàstic que parla de l'Eucaristia com a via de participació en el sacrifici de Crist.[8] L'Epifania representa el reconeixement del Messies per part dels representants de la humanitat pagana, la conversió cristiana i un signe de fidelitat i submissió a l'ésser diví. En aquest cas es produeix un mimetisme entre l'adoració dels reis cap a Jesús a l'escena de l'epifania i la dels comitents a l'escena de la crucifixió.[4] Aquesta combinació de les dues icones no necessàriament comportava reunir dues taules, tal com es pot observar al Retaule de Santa Columba del flamenc Rogier van der Weyden, on dins del pessebre de l'escena principal de l'Epifania hi ha penjat un crucifix a la paret, una imatge clarament extemporània que relaciona el Nen acabat de néixer amb aquell que se sacrificarà per salvar la humanitat.[4]

Answer: Al pis inferior

Question: On trobem l'escena principal del retaule?

Answer: a l'Epifania o Adoració dels Reis Mags

Question: A què està dedicat el retaule?

Answer: per part dels representants de la humanitat pagana

Question: Per qui és reconegut el Messies en l'Epifania?

Answer: un crucifix

Question: Què hi ha penjat a la paret dins el pessebre al Retaule de Santa Columba?

Context: Aquesta no és l'única coincidència amb la taula de l'Epifania del Conestable, també és mimètica la posició dels reis Melcior i Gaspar, el primer tocant suaument el peu del Nen assegut a la falda de Maria, i el segon tocant amb la mà la seva corona en el moment de l'adoració. Per contra, l'ambientació és més pròpia de les obres flamenques de Van der Weyden, com l'esmentat Retaule de Santa Columba, o com el Retaule d'Hulin de Loo, obra de Memling. En tots els casos l'estructura del pessebre és similar i, el més important, Maria ocupa una posició central que la converteix en l'eix que ordena simètricament els protagonistes.[3]

Answer: amb la taula de l'Epifania del Conestable

Question: Amb quina altra taula hi ha coincidències?

Answer: la posició dels reis Melcior i Gaspar

Question: Quina posició també és mimètica en les dues taules?

Answer: el peu del Nen

Question: Què toca amb la mà Melcior?

Answer: la seva corona

Question: Què toca amb la mà Gaspar?

Answer: de les obres flamenques de Van der Weyden

Question: De què sembla pròpia l'ambientació del retaule?

Context: Actualment és considerada obra de Jaume Huguet, una tesi que compta amb el suport de Gudiol i Ainaud de Lasarte, que la situen entre 1450-1454 i per Chandler R. Post que la situa entre 1459-1460.[3] No obstant això, el seu format i dimensions excepcionals dins del repertori d'Huguet i el seu taller que produïen obres de gran format, va fer que historiadors com Benjamin Rowland, el 1932, qüestionessin l'autoria i fos considerada una obra derivada d'Huguet relacionada amb algun artista més expressionista com ara Joan Rosat, autor de la predel·la de Santa Margarida del museu de Mallorca. El 1942, August L. Mayer situava l'autoria fora de l'àmbit català; identificava elements que li feien especular per una autoria francoflamenca, probablement d'un pintor-miniaturista borgonyó format al nord de França, un perfil molt allunyat d'Huguet.[4]

Answer: de Jaume Huguet

Question: Actualment de qui es considera que és l'obra?

Answer: Gudiol i Ainaud de Lasarte

Question: Qui dona suport a la tesi que l'obra és de Jaume Huguet?

Answer: entre 1450-1454

Question: Entre quina anys situen l'obra Gudiol i Ainaud de Lasarte?

Answer: Benjamin Rowland

Question: Quin historiador va qüestionar l'autoria d'Huguet el 1932?

Answer: Joan Rosat

Question: Qui és l'autor de la predel·la de Santa Margarida del museu de Mallorca?


Retaule dels sants Abdó i Senén

Context: Durant la persecució dels cristians de Dioclecià (284-305) foren detinguts pel prefecte Lísies de Cilícia i, en no voler abjurar del cristianisme, foren martiritzats. Les passiones parlen de «cinc cops martiritzats»; segons les fonts foren lapidats –tot i que les pedres retornaven contra els botxins–, fuetejats, crucificats i assagetats –també les sagetes es giraven contra els soldats–, llançats al mar amb una pedra al coll –aconseguint tot i així surar– i, finalment, cremats en un forn. La tradició més coneguda diu que, finalment, foren decapitats juntament amb els seus deixebles Àntim, Lleonci i Euprepi a Cir, prop d'Antioquia de Síria. El seu miracle més conegut és el que van fer quan un malalt tenia la cama gangrenada: la van tallar i la van substituir miraculosament per la d'un negre que havia mort poc abans, quedant el pacient completament guarit.

Answer: de «cinc cops martiritzats»

Question: De què parlen les passiones?

Answer: amb una pedra al coll

Question: Com van ser llançats al mar?

Answer: en un forn

Question: On els van cremar?

Answer: Àntim, Lleonci i Euprepi a Cir

Question: Qui eren els seus deixebles?

Answer: 284-305

Question: Quan van ser perseguits els cristians?

Context: La darrera escena recull la història del segle x segons la qual es traslladen les seves restes a Amiens. No queda clar que aquest trasllat fos en aquesta data, ja que no es recull a la Llegenda Àuria (segle xiii) junt amb la narració del sacrifici dels sants. Podria tractar-se d'una llegenda creada durant la reconstrucció de la capella d'Arles durant el segle xiv. La imatge representa la solemne comitiva precedida per l'abat Arnulf i els seus monjos, que s'acosten a rebre les miraculoses relíquies portades per dos benedictins dins de dos barrils sobre un asedins de dos barrils sobre un ase. El benedictí que guia l'ase mostra la seva sorpresa amb el gest de la mà i la mirada interrogativa que adreça al seu company.[4]

Answer: la història del segle x segons la qual es traslladen les seves restes a Amiens

Question: Què recull la darrera escena?

Answer: durant la reconstrucció de la capella d'Arles durant el segle xiv

Question: De quan podria tractar-se la llegenda del trasllat de les restes a Amiens?

Answer: d'Arles

Question: Quina capella es va reconstruir durant el segle xiv?

Answer: l'abat Arnulf i els seus monjos

Question: Qui precedeix la solemne comitiva?

Context: L'escena del miracle mostra l'operació feta per Cosme i Damià a la cama gangrenada d'un dels vigilants de l'església. Varen fer servir la cama d'en «Mauri, un home d'Etiòpia» que havia estat enterrat aquell mateix dia. En aixecar-se l'endemà, el malalt s'adona de la seva curació, ho comunica als seus coneguts i tots van al cementiri a comprovar el fet. Huguet es mostra rigorós amb el relat i mostra una cama negra empeltada sobre el cos blanc del malalt, mentre que a l'obra de Nadal el canvi de color és imperceptible. Si que coincideixen en la presència de dos àngels com a ajudants de l'operació, un fet que no figurava a les llegendes escrites dels sants. A l'extrem dret s'observa una porta darrera la qual hi ha el cementiri amb el cos desenterrat del donant i la imatge retrospectiva de Cosme i Damià mentre fan l'acció de tallar-li la cama.[11]

Answer: un dels vigilants de l'església

Question: Qui tenia la cama gangrenada?

Answer: Etiòpia

Question: D'on era en Mauri?

Answer: aquell mateix dia

Question: Quan havia estat enterrat en Mauri?

Answer: als seus coneguts

Question: A qui comunica el malalt la seva curació?

Answer: al cementiri

Question: On van els coneguts del malalt a comprovar el fet?

Context: A la segona escena, els sants són llançats a les feres que, segons la versió escrita original, així com la catalana, es tractaven de «dos lleons i quatre óssos». Huguet no resol bé la composició espacial dins un fossat massa estret per a contenir tots els personatges, els quals tenen una manca de proporcionalitat considerable. Entre els espectadors tornen a aparèixer un pontífex pagà i un individu amb turbant. La seva mida, considerablement gran tot i estar al fons, denota problemes de perspectiva.[9]

Answer: a les feres

Question: A qui són llançats els sants?

Answer: A la segona escena

Question: Quan són llançats els sants a les feres?

Answer: quatre

Question: Quants óssos hi havia entre les feres?

Answer: una manca de proporcionalitat considerable

Question: Què tenen tots els personatges?

Answer: un pontífex pagà i un individu amb turbant

Question: Qui apareix entre els espectadors?

Context: El moment en el qual es realitza aquest retaule coincideix amb la fase de plenitud de l'autor, que mostra una serena i expressiva naturalitat. Encara conservarà els darrers aires del gòtic internacional amb un moment avançat del flamenquisme més penetrant.[3] L'artista incorpora algunes novetats tot i que, com a home conservador i enamorat dels costums del seu país, va traçant una visió pròpia que defineix la pintura gòtica catalana. Així, coneixedor de les noves tendències de la pintura flamenca, com ho proven la suavitat dels rostres o la utilització del paisatge, les adapta a les tradicions del país mantenint el vell predomini dels espais daurats en els muntants que emmarquen l'escena. Com més maduresa s'aprecia en el seu estil, més es reflecteixen en les seves figures els tipus habituals dels seus contemporanis i veïns, observats en la vida quotidiana de la ciutat de Barcelona i del camp de Catalunya. Això és molt evident en el trasllat de les relíquies dels sants Abdó i Senén del retaule de Terrassa.[4]

Answer: amb la fase de plenitud de l'autor

Question: Amb què coincideix el moment en el qual es realitza el retaule?

Answer: dels costums del seu país

Question: De què està enamorat l'artista?

Answer: la suavitat dels rostres o la utilització del paisatge

Question: Què prova que l'artista era coneixedor de les noves tendències de la pintura flamenca?

Answer: Abdó i Senén

Question: De quins sants es traslladen les relíquies?

Answer: en la vida quotidiana de la ciutat de Barcelona i del camp de Catalunya

Question: On són observats els contemporanis i veïns de l'artista?


Cervesa

Context: Assisa panis et cervisiæ és una frase llatina que fa referència a una llei del segle xiii, aplicada a Anglaterra durant l'edat mitjana, amb l'objecte de regular els preus i la quantitat tant del pa com de la cervesa. La llei va ser promulgada per Enric III entre 1266 i 1271.[14] Va ser la primera llei en la història d'Anglaterra (i potser a Europa) destinada a regular la producció d'aliments.[15][16]

Answer: Assisa panis et cervisiæ

Question: Quina frase llatina fa referència a una llei del segle xiii?

Answer: durant l'edat mitjana

Question: Quan s'aplicava la llei a la qual feia referència la frase llatina Assisa panis et cervisiæ?

Answer: amb l'objecte de regular els preus i la quantitat tant del pa com de la cervesa

Question: Amb quina intenció s'aplicava la llei a la qual feia referència la frase llatina Assisa panis et cervisiæ?

Answer: Enric III

Question: Qui va promulgar la llei a la qual feia referència la frase llatina Assisa panis et cervisiæ?

Context: Històricament, la cervesa ja era coneguda pels sumeris, egipcis, mesopotàmics i ibers,[11] a dates que es remunten com a mínim al 6000 aC.[12] L'agricultura va aparèixer a la zona de Mesopotàmia en un període que se situa entre la revolució del neolític i l'edat dels metalls. La llei més antiga que reglamentava la producció i venda de cervesa es troba a l'Estela de Hammurabi, de l'any 1760 aC, en la que queda escrit que es condemnava a mort qui no respectés el criteri de la fabricació indicat; se sancionava, per exemple, el fet d'aigualir la cervesa o el d'obrir un local de venda sense autorització.[13]

Answer: en un període que se situa entre la revolució del neolític i l'edat dels metalls

Question: Quan va aparèixer l'agricultura a la zona de Mesopotàmia?

Answer: Estela de Hammurabi

Question: On es troba la primera regulació normativa que reglamentava la producció i venda de cervesa?

Answer: a mort

Question: A què condemnava la Llei que regulava la producció i venda de cervesa a qui no respectés el criteri de fabricació establert?

Answer: aigualir la cervesa o el d'obrir un local de venda sense autorització

Question: Quins fets sancionava la Llei que regulava la producció i venda de cervesa a qui no respectés el criteri de fabricació establert?

Answer: 1760 aC

Question: De quin any és l'Estela de Hammurabi?

Context: La cervesa no va tenir una producció en massa fins a finals del segle xviii, no adquirint una relativa importància fins a la segona meitat del segle xix. Fins al 1914, els primers productors van ser Alemanya i Gran Bretanya. Des d'aleshores el primer productor van ser els Estats Units. En el període entre guerres la producció mundial va assolir els 250 milions d'hectolitres, estant l'URSS un dels principals productors.

Answer: a finals del segle xviii

Question: Quan va començar la producció en massa de la cervesa?

Answer: Alemanya i Gran Bretanya

Question: Quins van ser els primers productors de cervesa fins al 1914?

Answer: Estats Units

Question: Quin país va ser el primer productor de cervesa a partir del 1914?

Answer: 250 milions d'hectolitres

Question: Quina producció mundial es va assolir en el període entre guerres?

Context: L'any 1516, el duc Guillem IV de Baviera va redactar la primera llei que definia què era la cervesa. Aquesta "llei de la puresa" o Reinheitsgebot deia que només es podia fer servir aigua, malt d'ordi i llúpol. Aquesta definició encara és la que defineix actualment l'estàndard de cervesa a Alemanya.[17]

Answer: Guillem IV de Baviera

Question: Qui va redactar la primera llei que definia la cervesa?

Answer: 1516

Question: Quan va redactar Guillem IV de Baviera la primera llei que definia la cervesa?

Answer: que només es podia fer servir aigua, malt d'ordi i llúpol

Question: Què deia la llei sobre la cervesa que va redactar Guillem IV de Baviera?

Answer: "llei de la puresa" o Reinheitsgebot

Question: Com es coneix la llei de la cervesa que va redactar Guillem IV de Baviera?

Context: Antigament, el fenomen de la fermentació era concebut com un acte diví amb fort caràcter màgic. En certa manera, com els terrissaires o els fargaires, l'home substituïa la Mare Terra, provocant i domesticant un fenomen diví. Així és com la cervesa fou concebuda com la beguda sagrada plaent als déus. No són rars els texts on es descriu una ofrena amb la cervesa com a aliment sagrat.

Answer: com un acte diví amb fort caràcter màgic

Question: Com era concebuda antigament la fermentació?

Answer: la Mare Terra

Question: Què substituïa l'home?

Answer: com la beguda sagrada plaent als déus

Question: Com va ser considerada la cervesa?

Answer: com a aliment sagrat

Question: Com descriuen eles texts la cervesa?

Context: L'elaboració només és una qüestió de modificar les proporcions dels ingredients. Si es posava més farina que aigua i es deixava fermentar, s'obtenia pa; si s'invertia la proporció posant més aigua que farina i es deixava fermentar, s'aconseguia cervesa. Els indicis més antics que demostren l'existència de la panificació i la cerveseria apareixen a Mesopotàmia, però no es pot cercar cap filiació amb procediments idèntics a la resta d'Europa. Per tant, es creu que la cervesa es va descobrir o inventar a molts llocs del Mediterrani i d'Europa de manera bastant simultània. Sembla que les cerveses primitives eren més denses que les actuals. Segons la recepta més antiga coneguda, la del papir de Zòsim de Panòpolis (segle iii), els egipcis feien la cervesa a partir de pans d'ordi poc cuits que es deixaven fermentar en aigua. D'altra banda, a Orient s'utilitzava arròs i bambú.

Answer: posant més aigua que farina i es deixava fermentar

Question: Com s'aconseguia cervesa?

Answer: Mesopotàmia

Question: On apareixen els primers indicis de la panificació i la cerveseria?

Answer: més denses

Question: Com sembla que eren les cerveses primitives en relació a les actuals?

Answer: la del papir de Zòsim de Panòpolis

Question: Quina és la recepta de cervesa coneguda més antiga?


Sirenis

Context: Els ovaris de les femelles són a prop de les parets de l'estómac. L'úter té dues banyes i les dues meitats queden separades per un septe. Els testicles dels mascles també són a la cavitat abdominal; el penis se situa sota les parets de l'estómac, en una funda del penis. La musculatura del penis se situa als vestigis de l'isqui de la pelvis.

Answer: a prop de les parets de l'estómac

Question: On són els ovaris de les femelles?

Answer: un septe

Question: Què separa les dues meitats dels úters de les femelles?

Answer: a la cavitat abdominal

Question: On són els testicles dels macles?

Answer: sota les parets de l'estómac

Question: On és el penis dels mascles?

Context: Els sirenis tenen avantpassats terrestres comuns amb els proboscidis i de fet en són el grup germà. Hi comparteixen un gran nombre de característiques, com ara la manca de glàndules sudorípares, cosa que suggereix que el seu avantpassat comú era semiaquàtic. Els sirenis i els proboscidis, juntament amb els ja extints desmostils i probablement també els embritòpodes, formen el clade dels tetiteris, anomenats així perquè els membres d'aquest grup evolucionaren a la vora del mar de Tetis. Entre els mamífers encara vivents avui en dia, els damans són molt probablement els parents més propers dels tetiteris. A la seva influent obra Classification of Mammals, Malcolm C. McKenna i Susan K. Bell classificaren tots aquests grups dins l'ordre dels uranoteris, dins del qual els tetiteris formen un subordre i els sirenis un subordre, però aquesta divisió no ha estat represa en classificacions posteriors. Actualment, hom es refereix als «uranoteris» de McKenna i Bell amb el nom de penungulats, que originalment s'aplicava a un tàxon més ample. Segons les investigacions genètiques els penungulats formen part dels afroteris, un dels quatre grups principals d'euteris. En canvi, les investigacions basades en criteris morfològics assignaven els penungulats al grup dels ungulats, actualment considerat polifilètic.

Answer: amb els proboscidis

Question: Amb qui tenen avantpassats terrestres comuns els sirenis?

Answer: la manca de glàndules sudorípares

Question: Què suggereix que l'avantpassat comú dels sirenis i els proboscidis era semiaquatic?

Answer: evolucionaren a la vora del mar de Tetis

Question: Què fa que els mamífers que formen el clade dels tetiteris s'anomenen així?

Answer: dels afroteris

Question: De quin grup formen part els penungulats segons les investigacions genètiques?

Context: La dentadura és diferent en cada grup de sirenis. En els manatís, les incisives estan atrofiades. En els dugongs, la primera incisiva forma un petit ullal en el cas dels mascles, mentre que en les femelles no sobresurt de la mandíbula. Les canines estan totalment absents en totes les espècies recents. El canvi de dents té lloc de la mateixa manera que en els elefants (canvi de dents horitzontal); es tracta d'una característica que es desenvolupà en cada ordre de manera independent. Així doncs, les dents posteriors (premolars i molars) creixen unes després de les altres i a la vora anterior estan desgastades. En els grups fòssils basals, la dentadura encara es conservava completa i, per tant, era possible un canvi de dents normal. La part anterior de la geniva està dotada d'unes plaques que probablement tenen un paper en l'alimentació. La curta llengua també en té.

Answer: La dentadura

Question: Què és diferent en cada grup de sirenis?

Answer: les incisives

Question: Quines dents estan atrofiades en els manatís?

Answer: Les canines

Question: Quines dents estan totalment absents en totes les espècies de sirenis recents?

Answer: de la mateixa manera que en els elefants

Question: Com es fa el canvi de dents en els sirenis?

Answer: anterior de la geniva

Question: En què tenen un paper probablement les plaques de la part anterior de la geniva en els sirenis?

Context: El nom dels sirenis ve del grec antic Σειρήνες, Seirenes, que significa 'sirenes'.[3] El nom ve del fet que suposadament s'assemblen a sirenes quan estan alletant les cries. Es creu que les observacions de sirenis es troben a l'origen del mite de les dones-peix. Per algun motiu, la majoria de civilitzacions que estaven en contacte amb els sirenis els donaven noms i epítets femenins; a Egipte se'ls donava el nom de «formosa donzella del mar»; a Kenya, se'ls anomenava «reina del mar»; a Indonèsia rebien el nom de «princesa dugong» i a la conca de l'Amazones se'ls coneixia pel nom de «peix-dona».[4] El dugong rep el seu nom de la paraula tagalog dugong, que és un manlleu del malai duyung. Ambdós volen dir 'senyora del mar'.[5] D'altra banda, manatí és una paraula d'origen taíno que significa 'pit', en referència a les mamelles que tenen les femelles d'aquests animals a prop de les aixelles.

Answer: del grec

Question: De quin idioma prové el nom de sirenis?

Answer: a l'origen del mite de les dones-peix

Question: On es creu que es troben les observacions de sirenis?

Answer: femenins

Question: Com eren els noms que donaven als sirenis la majoria de civilitzacions que estaven en contacte amb ells?

Answer: pit

Question: Què significa la paraula manatí?

Answer: taíno

Question: Quin origen té la paraula manatí?

Context: Igual que els cetacis, els sirenis passaren per un procés de paquiostosi, és a dir, un engruiximent dels ossos dels esquelets,[7] així com un espessiment de la matèria òssia a causa d'una reducció dels canals haversians i els porus medul·lars. L'esquelet i per tant l'animal en general, són més pesants i tenen una menor sustentació a l'aigua, però els ossos són menys flexibles i es trenquen més fàcilment. El crani presenta un rostre molt allargat format per l'os incisiu, que en el dugong es corba cap endavant i cap avall. Els ossos jugals són molt amples i se situen a una posició relativament alta del crani. S'hi insereix la musculatura masticatòria amb el gran múscul masseter. Els narius es troben bastant cap enrere, a la vora dorsal del crani. La part posterior del crani, formada pel neurocrani i les temples, és relativament petita.

Answer: paquiostosi

Question: Quin procés passaren els sirenis igual que els cetacis?

Answer: un engruiximent dels ossos dels esquelets

Question: Què és la paquiostosi?

Answer: molt allargat

Question: Com és el rostre que presenta el crani dels sirenis?

Answer: molt amples

Question: Com són els ossos jugals dels sirenis?

Answer: pel neurocrani i les temples

Question: Per què es formada la part posterior del crani dels sirenis?

Context: Totes les espècies de sireni són caçades per la seva carn pels habitants de les costes on viuen.[18] Es coneixen casos particulars documentats dels indígenes de Nord-amèrica i Meso-amèrica. La seva carn serveix d'aliment i la pell i altres parts del cos es fan servir per diferents usos.[19] William Dampier, el cèlebre corsari i viatger britànic, al seu diari de viatge del 1681 descrigué els manatís del Carib del Golf de Mèxic, així com els del riu Panamà. Allí també descrigué la caça d'aquests animals pels Miskitos i el consegüent consum de la carn com a aliment i l'ús de la pell aspra com a cobertura pels rems o com a fuet pels cavalls. Tanmateix, no hi havia una caça excessiva i només es mataven els animals estrictament necessaris.[20] En canvi, a partir del seu descobriment, la vaca marina de Steller fou perseguida pels caçadors de foques i en foren morts incomptables exemplars. Els últims animals desaparegueren el 1768, només vint-i-set anys després que Georg Wilhelm Steller hagués descobert l'espècie.[21]

Answer: per la seva carn

Question: Per què són caçats els sirenis?

Answer: d'aliment

Question: De què serveix la carn dels sirenis?

Answer: William Dampier

Question: Qui descrigué els manatís del Carib del Golf de Mèxic el 1681?

Answer: corsari i viatger britànic

Question: Qui era William Dampier?

Answer: els animals estrictament necessaris

Question: Quant sirenis caçaven els Miskitos?


Persecució de Dioclecià

Context: L'historiador Peter Davies suposa que Eusebi es refereix al mateix acte que Lactanci, però que va tenir coneixement dels fets a través de rumors i no sabia res de la discussió suscitada durant la cerimònia religiosa privada de l'emperador, a la qual Lactanci va tenir accés. Atès que fou l'exèrcit de Galeri el purgat —Dioclecià havia deixat el seu a Egipte per sufocar una revolta—, els habitants d'Antioquia haurien cregut comprensiblement que Galeri era l'instigador.[105] L'historiador David Woods opina, en canvi, que Eusebi i Lactanci es referien a dos fets completament diferents; segons ell, Eusebi descriu el començament de la purga de l'exèrcit a Palestina, mentre que Lactanci descriu esdeveniments ocorreguts a la cort.[106] Woods afirma a més a més que el passatge a la Crònica, d'Eusebi, fou corromput en la seva traducció al llatí, i que el text d'Eusebi situava originàriament els inicis de la persecució de l'exèrcit en una fortalesa a Betthorus (avui dia Jordània).[107]

Answer: a través de rumors

Question: Com va tenir coneixement Eusebi dels fets segons Peter Davies?

Answer: durant la cerimònia religiosa privada de l'emperador

Question: Quan va ocórrer la discussió?

Answer: que Galeri era l'instigador

Question: Què haurien cregut els habitants d'Antioquia?

Answer: en una fortalesa a Betthorus

Question: On situava el text d'Eusebi els inicis de la persecució de l'exèrcit segons Woods?

Context: Els cristians eren considerats una amenaça per a les tradicions de l'Imperi Romà perquè rebutjaven les festivitats públiques, es negaven a practicar el culte imperial, no ocupaven càrrecs públics i eren obertament crítics amb les religions tradicionals. Si bé eren objecte de discriminació a nivell local a tot l'Imperi perquè se'ls considerava integrants d'una espècie de «societat secreta» de la qual sempre es sospitava, durant els dos primers segles de l'era cristiana cap emperador no va emetre lleis contra la fe o l'Església, sinó que la majoria de les persecucions foren dutes a terme per funcionaris del govern local. Cap a la dècada del 250, durant els regnats de Deci i Valerià, començaren a aprovar-se determinades lleis contra la pràctica del cristianisme. Aquest tipus de legislació obligava els cristians a realitzar sacrificis als déus pagans (acció vetada per llur religió), o, sinó, afrontar la presó i la pena de mort. Després de l'arribada al tron de Gal·liè el 260, un decret ordenà de manera temporal el cessament de la persecució, però quan pujà al tron Dioclecià el 284 es produí un canvi gradual en l'actitud oficial envers les minories religioses. Durant els primers quinze anys del seu regnat, Dioclecià purgà l'exèrcit de cristians, condemnà els maniqueus a mort, i es féu envoltar per un seguici d'oponents públics al cristianisme. La preferència de Dioclecià per un govern ferm combinada amb la imatge de restaurador del passat gloriós de Roma que va voler transmetre propicià la més profunda persecució de la història de Roma. Al voltant del 302 Galeri, pagà devot, pressionà Dioclecià per començar una persecució general dels cristians. Després de consultar l'oracle de Delfos, la seva resposta fou entesa com un suport a la posició de Galeri i el 303 començà la persecució a nivell general.

Answer: una amenaça

Question: Com eren considerats els cristians per a les tradicions de l'Imperi Romà?

Answer: Els cristians

Question: Qui eren obertament crítics amb les religions tradicionals?

Answer: Cap a la dècada del 250

Question: Quan van començar a aprovar-se determinades lleis contra la pràctica del cristianisme?

Answer: afrontar la presó i la pena de mort

Question: Què els passava als cristians que no realitzaven sacrificis als déus pagans?

Context: Eusebi caracteritza Urbà com un home que gaudia amb la varietat dels seus càstigs. Un dia, poc després de Pasqua del 307, va ordenar a la verge Teodòsia de Tir (Líban) que es llancés al mar per conversar amb els cristians que assistien a judici i refusaven el sacrifici; i mentrestant enviava a Phaeno els cristians del tribunal.[281] En un sol dia, el 2 de novembre del 307, Urbaà va condemnar a un home anomenat Domnino a ser cremat viu, tres joves a lluitar com si fossin gladiadors, i un sacerdot a estar amb una bèstia. El mateix dia, va ordenar a alguns joves a ser castrats, va enviar tres verges als bordells, i va empresonar altres persones com Pàmfil de Cesarea, un sacerdot, erudit i defensor del teòleg Orígens.[282] Poc després, i per raons desconegudes, Urbà fou desposseït del seu poder, empresonat, jutjat i executat, tot en un sol dia i amb els procediments accelerats.[283] El reemplaçà Firmilià, un soldat veterà i un dels confidents de confiança de Maximí.[284]

Answer: com un home que gaudia amb la varietat dels seus càstigs

Question: Com caracteritza Eusebi a Urbà?

Answer: Domnino

Question: A qui va condemnar Urbaà a ser cremat viu?

Answer: a estar amb una bèstia

Question: A què va condemnar Urbaà a un sacerdot?

Answer: als bordells

Question: On va enviar Urbaà tres verges?

Context: La persecució de Dioclecià,[nota 1] també coneguda com a «Gran Persecució», fou la darrera i potser la més cruel persecució dels cristians a l'Imperi Romà. El 303 la tetrarquia formada pels augusti Dioclecià i Maximià i els cèsars Galeri i Constanci va emetre una sèrie d'edictes que abolien els drets legals dels cristians i exigien que acomplissin les pràctiques religioses tradicionals.[nota 2] Tot d'edictes posteriors s'enfocaren al clergat i demanaven sacrificis universals, ordenant a tots els habitants a realitzar sacrificis als déus. La persecució va variar en intensitat al llarg de l'imperi —les represàlies més febles foren a la Gàl·lia i a Britània, on únicament s'aplicà el primer edicte, mentre que les més violentes tingueren lloc a les províncies orientals—. Tot i que les lleis persecutòries foren anul·lades per diferents emperadors en diferents èpoques, Constantí i l'Edicte de Milà de Licini han marcat tradicionalment la fi de la persecució dels cristians.[5]

Answer: com a «Gran Persecució»

Question: Com es coneix la persecució de Dioclecià?

Answer: la tetrarquia formada pels augusti Dioclecià i Maximià i els cèsars Galeri i Constanci

Question: Qui va emetre una sèrie d'edictes que abolien els drets legals dels cristians?

Answer: a la Gàl·lia i a Britània

Question: On s'aplicà únicament el primer edicte?

Answer: per diferents emperadors

Question: Per qui van ser anul·lades les lleis persecutòries?

Answer: en diferents èpoques

Question: Quan van ser anul·lades les lleis persecutòries?

Context: Eusebi, Lactanci[108] i Constantí coincideixen en al·legar que Galeri fou el principal impulsor de la purga militar, així com el seu principal beneficiari.[109][nota 16] Dioclecià, tot i el seu conservadorisme religiós,[111] encara tendia a la tolerància religiosa.[nota 17] Galeri, tanmateix, era un pagà devot i apassionat. D'acord amb les fonts cristianes, ell era el principal defensor de la persecució.[115] A més a més, desitjava explotar aquesta postura en el seu propi benefici polític. Essent l'emperador de menys rang, Galeri sempre era llistat l'últim en documents imperials. De fet, fins a la fi de la guerra el 299, no obtingué un palau propi.[116] Lactanci constata que Galeri anhelava aconseguir un rang més alt en la jerarquia imperial.[117] La mare de Galeri, Ròmula, era una anticristiana convençuda, havia estat sacerdotessa pagana a Dàcia i odiava els cristians perquè es negaven a participar de les seves festivitats.[118][119] Prestigiós i influent després de les seves victòries en la guerra, Galeri podria haver desitjat compensar la seva humiliació prèvia a Antioquia, quan Dioclecià li obligà a caminar davant la caravana imperial en comptes d'anar a l'interior. El seu ressentiment alimentà el seu descontentament envers les polítiques oficials de tolerància; des del 302 és probable que instés Dioclecià a promulgar una llei general contra els cristians.[120] Com que Dioclecià ja estava envoltat per un cercle de consellers anticristians, els seus suggeriments es van rebre amb encara més força.[121]

Answer: a la tolerància religiosa

Question: A què tendia Dioclecià?

Answer: un pagà devot i apassionat

Question: Qui era Galeri?

Answer: Ròmula

Question: Com es deia la mare de Galeri?

Answer: per un cercle de consellers anticristians

Question: Per qui estava envoltat Dioclecià?


World Trade Center 7

Context: El WTC 7 està equipat amb ascensors Otis.[60] Després de prémer el número de la planta de destinació en un teclat del vestíbul, els passatgers són agrupats i dirigits a l'ascensor específic que es detindrà en la planta seleccionada (a causa que no hi ha encaixos als ascensors). Aquest sistema està dissenyat per reduir l'espera de l'ascensor i el temps de viatge. Així mateix, els ascensors estan integrats amb el sistema d'admissió del vestíbul i un lector de targetes que identifica la planta en la qual les persones treballen. Així, quan la persona entra, pot cridar automàticament a l'ascensor per dirigir-se a la planta indicada.[61]

Answer: Otis

Question: Quins ascensors té el WTC 7?

Answer: en un teclat del vestíbul

Question: On es prem el número de la planta?

Answer: a l'ascensor específic que es detindrà en la planta seleccionada

Question: On son dirigits els passatgers?

Answer: per reduir l'espera de l'ascensor i el temps de viatge

Question: Per a què està dissenyat aquest sistema?

Answer: un lector de targetes

Question: Què identifica la planta on treballen les persones?

Context: Es va crear un nou parc triangular de 1.400 m², entre la prolongació del carrer Greenwich i West Broadway, dissenyat per David Childs amb Ken Smith i el seu company Annie Weinmayr, de Ken Smith Landscape Architect. El parc consisteix en una plaça central, amb una font, flanquejat d'arbres liquidambar i arbusts buxus.[72] Quan la temporada canvia, els colors al parc també canvien, proporcionant un complement natural de les torres adjacents. En el centre de la font, l'escultor Jeff Koons va crear Balloon Flower (Red), una obra amb un mirall encerat d'acer inoxidable que representa un globus torçat en forma de flor.[73]

Answer: 1.400

Question: Quants metres quadrats tenia el parc triangular?

Answer: una font

Question: Què hi ha a la plaça central?

Answer: liquidambar

Question: Quins arbres hi ha al parc?

Answer: Balloon Flower

Question: Com es diu l'obra del centre de la font?

Answer: Jeff Koons

Question: Qui va crear Balloon Flower?

Context: L'11 de setembre de 2001 Salomon Smith Barney era el major llogater del WTC 7, ja que ocupava 111.750 m² (el 64% de l'edifici), incloses les plantes 28a a 45a.[25] Altres grans arrendataris eren ITT Hartford (11.400 m²), el Banc internacional American Express (9.900 m²), Estàndard Chartered Bank (10.350 m²), la «Securities and Exchange Commission» (9.850 m²), el Concili Regional Internal Revenue Service (8.400 m²) i el Servei Secret dels Estats Units (7.900 m²). Els arrendataris més petits eren la «New York City Office of Emergency Management», NAIC Securities, Federal Home Loan Bank, First State Management Group Inc., Provident Financial Management i el «United States Immigration and Naturalization Service». El Departament de Defensa dels Estats Units (DOD) i la CIA compartien la planta 25a amb el IRS. Les plantes 46a i 47a eren plantes tècniques d'instal·lacions, com ho eren també les primeres sis plantes i part de la 7a.[26]

Answer: Salomon Smith Barney

Question: El 2001, qui era el major llogater del WTC?

Answer: plantes tècniques d'instal·lacions

Question: Què eren les plantes 46a i 47a?

Answer: 7.900 m²

Question: Quants metre quadrats ocupava el Servei Secret dels Estats Units?

Answer: 64%

Question: Quin tant per cent del WTC ocupava Salomon Smith Barney?

Answer: 25a

Question: A quina planta hi havia la CIA?

Context: El maig de 2002 l'Agencia Federal Administradora d'Emergències» (FEMA) va publicar un informe sobre l'ensorrament, basant-se en una investigació preliminar realitzada conjuntament amb l'«Institut General d'Enginyeria» («Structural Engineering Institute») de la Societat Americana d'Enginyers Civils» («American Society of Civil Engineers»), sota la direcció de W. Gene Corley, P.E. La FEMA va elaborar unes conclusions preliminars indicant que la caiguda no va ser causada únicament pels danys que van ocasionar l'ensorrament de les Torres Bessones, sinó també pel foc iniciat en diferents llocs per la caiguda de runes de les Torres Bessones, i que continuaven cremant a causa de la falta d'aigua als ruixadors i de mesures contrafoc manuals. Els elements estructurals van estar exposats a altes temperatures durant un temps suficient per veure reduïda la seva capacitat de càrrega fins al punt de provocar l'ensorrament. L'informe no va elaborar conclusions finals sobre la causa de la caiguda però si va assenyalar diversos punts que requerien una investigació més detallada. La FEMA va concloure:

Answer: l'Agencia Federal Administradora d'Emergències

Question: Qui va publicar un informe sobre l'ensorrament?

Answer: maig de 2002

Question: Quan el van publicar?

Answer: la seva capacitat de càrrega

Question: Què es va reduir dels elements estructurals a causa de les temperatures elevades?

Answer: una investigació més detallada

Question: Què requerien diversos punts?

Answer: la caiguda de runes

Question: Què va iniciar el foc?


Vent

Context: El vent hidrodinàmic de la part superior de l'atmosfera d'un planeta permet que elements químics lleugers com ara l'hidrogen pugin a l'exobase, el límit inferior de l'exosfera, on els gasos poden assolir la velocitat d'escapament, sortint a l'espai exterior sense impactar amb altres partícules de gas. Aquest tipus de pèrdua de gasos d'un planeta a l'espai és conegut com a vent planetari.[146] Al llarg del temps geològic, aquest procés fa que planetes rics en aigua com la Terra evolucionin en planetes com Venus al llarg de milers de milions d'anys.[147] Els planetes que tenen una atmosfera baixa calenta podrien tenir atmosferes altes humides que acceleren la pèrdua d'hidrogen.[148]

Answer: El vent hidrodinàmic de la part superior de l'atmosfera

Question: Què permet que elements químics lleugers pugin a l'exobase?

Answer: vent planetari

Question: Com es coneix la pèrdua de gasos d'un planeta a l'espai exterior?

Answer: el límit inferior de l'exosfera

Question: Què és l'exobase?

Answer: la velocitat d'escapament

Question: Què assoleixen els gasos a l'exobase?

Answer: pèrdua d'hidrogen

Question: Què acceleren les atmosferes altes humides?

Context: El vent també limita el creixement dels arbres. A la costa i les muntanyes aïllades, la línia dels arbres sol ser molt més baixa que a la mateixa altitud terra endins i als sistemes muntanyosos més grans i complexos, car els vents forts redueixen el creixement dels arbres. Els vents forts s'emporten els sòls poc espessos per erosió,[121] i també danya branques i branquillons. El procés en què un vent fort abat o desarrela arbres s'anomena desarrelament pel vent. Això és més freqüent als vessants a sobrevent, afectant especialment els troncs de 75 anys o més.[122] Les plantes que viuen a prop de la costa, com ara la pícea de Sitka i la vinya marina,[123] són podades pel vent i el ruixim de sal de prop de la costa.[124]

Answer: els vents forts

Question: Quins vents redueixen el creixement dels arbres?

Answer: per erosió

Question: Com s'emporten els sòls poc espessos els vents forts?

Answer: l procés en què un vent fort abat o desarrela arbres

Question: Què és el desarrelament per vent?

Answer: als vessants a sobrevent

Question: On és més freqüent el desarrelament per vent?

Context: A les regions costaneres, les brises marines i terrestres poden ser factors importants en els vents dominants d'un lloc. El mar és escalfat pel sol més lentament a causa de la calor específica de l'aigua, superior a la de la terra.[40] A mesura que augmenta la temperatura de la superfície de la terra, aquesta escalfa l'aire que té a sobre per conducció. L'aire càlid és menys dens que el medi que l'envolta, de manera que puja. Això provoca un gradient de pressió d'uns 2 mil·libars entre el mar i la terra. L'aire més fresc de sobre el mar, que ara té una major pressió a nivell de mar, flueix terra endins cap a la pressió més baixa, creant una brisa més fresca a prop de la costa. Quan els vents de gran escala estan calmats, la intensitat de la brisa marina és directament proporcional al diferencial de temperatura entre la massa terrestre i el mar. Si hi ha un vent davant la costa de 8 nusos (15 km/h) o més, és improbable que es generi una brisa marina.

Answer: menys dens

Question: Com és l'aire càlid comparat a amb el medi que l'envolta?

Answer: puja

Question: Què fa l'aire càlid al ser menys dens?

Answer: d'uns 2 mil·libars

Question: Quin gradient de pressió hi ha entre el mar i la terra?

Answer: terra endins

Question: Cap on flueix l'aire fresc de sobre el mar?

Answer: més fresca

Question: Com és la brisa de prop de la costa?

Context: La regió dels Països Catalans amb més potència d'energia eòlica és el País Valencià (986,99 MW[98]), seguida per Catalunya (524,54 MW[98]), la Catalunya Nord (20,77 MW[99]) i les Balears (3,65 MW[98]). Tot i que el desenvolupament d'aquest tipus d'energia renovable ha gaudit d'un gran suport de part de les autoritats, també han rebut crítiques de determinats segments de la societat. El Pla Eòlic de la Comunitat Valenciana, per exemple, ha estat criticat per grups ecologistes que afirmen que el pla ha falsejat les divisions entre parcs eòlics per mantenir la gestió dels parcs amb la Generalitat Valenciana en lloc de l'estat espanyol, i també que s'ha subestimat l'impacte dels futurs parcs sobre les aus de la regió.[100] A Catalunya també hi ha hagut iniciatives de caràcter ecologista per restringir i vigilar la implantació de parcs eòlics.[101]

Answer: el País Valencià

Question: Quina és la regió dels Països Catalans amb més potència d'energia eòlica?

Answer: un gran suport

Question: Què ha rebut el desenvolupament de l'energia eòlica per part de les autoritats?

Answer: crítiques

Question: Què ha rebut el desenvolupament de l'energia eòlica per part d'alguns sectors de la societat?

Answer: grups ecologistes

Question: Qui ha criticat el Pla Eòlic de la Comunitat Valenciana?

Answer: l'impacte dels futurs parcs sobre les aus de la regió

Question: Què subestima el Pla Eòlic de la Comunitat Valenciana segons grups ecologistes?

Context: A la civilització, el vent ha inspirat la mitologia, afectat els esdeveniments històrics, estès l'abast del transport i la guerra, i ha proporcionat una font d'energia pel treball mecànic, l'electricitat i el lleure. El vent ha impulsat els viatges dels velers a través dels oceans de la Terra. Els montgolfiers utilitzen el vent per viatges curts, i el vol amb motor l'utilitza per generar sustentació i reduir el consum de combustible. Les zones amb cisallament del vent provocat per diversos fenòmens meteorològics poden provocar situacions perilloses per les aeronaus. Quan els vents són forts, els arbres i les estructures creades pels humans són danyats o destruïts.

Answer: la mitologia

Question: Què ha inspirat el vent a la civilització?

Answer: pel treball mecànic, l'electricitat i el lleure

Question: Per a què ha proporcionat una font d'energia el vent?

Answer: dels velers

Question: Quins viatges ha impulsat el vent?

Answer: Els montgolfiers

Question: Qui utilitza el vent per viatges curts?

Answer: són danyats o destruïts

Question: Què passa amb les estructures i els arbres quan els vents són forts?

Context: Hi ha molts tipus diferents de vaixells de vela, però tots comparteixen diversos punts bàsics. Deixant de banda els vaixells de rotor, que utilitzen l'efecte Magnus, tots els vaixells de vela tenen un buc, aparell i com a mínim un pal que sosté les veles que utilitzen el vent per impulsar la nau.[79] Els viatges per l'oceà en vaixell de vela poden durar molts mesos,[80] i un perill habitual és que el vaixell quedi encalmat a causa de la manca de vent,[81] o que sigui desviat del seu rumb per grans tempestes o vents que no li permeten avançar en la direcció desitjada.[82] Una gran tempesta pot provocar un naufragi i la pèrdua de tots els homes a bord.[83] Els vaixells de vela només poden dur una determinada quantitat de provisions a la bodega, de manera que han de planificar els viatges llargs amb cura per incloure provisions suficients, incloent-hi aigua dolça.[84]

Answer: l'efecte Magnus

Question: Quin efecte utilitzen els vaixells de rotor?

Answer: les veles

Question: Què utilitza el vent per impulsar les naus?

Answer: a causa de la manca de vent

Question: Per què pot quedar encalmat un vaixell a l'oceà?

Answer: un naufragi

Question: Què pot provocar una tempesta a un vaixell?

Answer: molts mesos

Question: Quant poden durar els viatges en vaixell de vela per l'oceà?


Basílica de Sant Apol·linar el Nou

Context: La basílica de Sant Apol·linar el Nou (en italià Basilica di Sant'Apollinare Nuovo) es troba a la ciutat de Ravenna, a la regió històrica de la Romanya (Itàlia), que actualment forma part de la regió d'Emília-Romanya. Està dedicada a sant Apol·linar. Es va aixecar per voluntat de Teodoric el Gran el 505 per al culte arrià de la seva gent, encara que va ser consagrada al culte catòlic el segle vi, essent dedicada a Sant Martí de Tours. L'església compta amb un nàrtex. Des del segle ix la basílica porta el nom actual; l'apel·latiu de Nuovo li va ser donat per distingir-la d'una altra església més antiga anomenada de Sant'Apollinare in Veclo.[1] Els trets més destacats que posseeix aquesta basílica són els mosaics que omplen els murs nord i sud, amb representació d'imatges de profetes, sants i màrtirs, així com escenes de miracles i de la Passió de Crist. No existeixen escenes de la infància de Jesús, encara que és possible que en el seu origen sí que n'hi hagués, ja que han desaparegut per complet els mosaics que havien de trobar-se a l'absis i a l'arc de triomf, llocs on podien estar narrades (tal com succeeix a la basílica de Santa Maria Major de Roma).[2]

Answer: Ravenna

Question: On és la basílica de Sant Apol·linar el Nou?

Answer: Teodoric el Gran

Question: Qui va voler aixecar la basílica de Sant Apol·linar el Nou?

Answer: nord i sud

Question: Quins murs de la basílica de Sant Apol·linar el Nou estan plens de mosaics?

Answer: a l'absis i a l'arc de triomf

Question: On es suposa que eren els mosaics de la basílica que han desaparegut per complet?

Answer: 505

Question: Quan es va aixecar la basílica de Sant Apol·linar el Nou?

Context: Al nivell inferior de la paret sud es troba una imatge d'una processó monumental de màrtirs. La processó comença a un edifici que té la inscripció de Palatium i que s'identifica amb el palau del rei Teodoric, i arriba fins on està Jesucrist, el qual es troba assegut en un tron envoltat per quatre àngels. La mà de Crist, originalment, sostenia un llibre obert amb les paraules «Ego sum Rex gloriae» («jo sóc el rei de la glòria»); el llibre va ser substituït per un ceptre durant la restauració de 1860.[27]

Answer: Al nivell inferior de la paret sud

Question: On es troba una imatge d'una processó monumental de màrtirs?

Answer: Palatium

Question: Quina inscripció té l'edifici on comença la processó?

Answer: fins on està Jesucrist

Question: Fins on arriba la processó?

Answer: quatre

Question: Quants àngels envolten a Jesucrist?

Answer: un ceptre

Question: Què va substituir el llibre que originalment duia Jesucrit?

Context: Totes les imatges dels sants, amb l'excepció de Martí de Tours i Llorenç, estan vestides amb idèntiques tùniques blanques. Un signe de distinció d'antic titular de la basílica és la capa de color porpra que du sant Martí sobre la seva túnica blanca; d'altra banda, Llorenç destaca per la seva túnica daurada i la capa blanca.[31] La processó dels màrtirs a la versió final ja és típica de la composició romana d'Orient, caracteritzada per una mateixa repetició de ritmes verticals.[32]

Answer: amb idèntiques tùniques blanques

Question: Amb què estan vestides totes les imatges dels sants, amb l'excepció de Martí de Tours i Llorenç?

Answer: porpra

Question: De quin color és la capa que du sant Martí sobre la seva túnica blanca?

Answer: daurada

Question: Com és la túnica de Llorenç?

Answer: per una mateixa repetició de ritmes verticals

Question: Per què es caracteritzada la composició romana d'Orient?

Context: Es tracta d'un edifici de tres naus: la central és el doble d'ampla que les laterals i està coberta per un sostre pla de teginat de fusta realitzat al segle xvii,[15] mentre que les naus laterals estan cobertes per voltes i estan delimitades per dotze columnes. Aquestes tenen capitells tallats amb fulles d'acant i alts cimacis o àbacs per augmentar la superfície on es recolza l'arquitrau, de forma piramidal i decorat amb una creu gravada a la part que dóna a la nau central del temple. Tots aquests elements són de marbre procedent de l'illa de Proconnesos, a la vora de Propòntida. En algunes columnes i capitells es troben inscrites marques amb lletres gregues que corresponen als tallers on es van fer; aquestes mateixes marques també es troben en esglésies de Constantinoble i d'Efes.[16]

Answer: la central

Question: Quina nau és el doble d'ampla que les laterals?

Answer: un sostre pla de teginat de fusta

Question: Què cobreix la nau central?

Answer: segle xvii

Question: Quan va ser realitzat el sostre pla de teginat de fusta de la nau central?

Answer: amb fulles d'acant i alts cimacis o àbacs

Question: Amb què estan tallats els capitells de les columnes de les naus laterals de l'edifici?

Context: Situada al nivell inferior de la paret nord de la nau hi ha una processó de vint-i-dos verges màrtirs amb sortida des del mosaic que representa el port de Classe de Ravenna (Civitas Classis) que es dirigeix cap al tron de la Mare de Déu amb l'Infant a la seva falda i envoltada per quatre àngels. Aquesta escena està inspirada en el Concili d'Efes de l'any 432, en el qual es va acceptar la legitimitat del títol «Mare de Déu» i, per tant, el dogma de la maternitat divina de Maria. A partir d'aquí va sorgir el prototip de la Verge Majestat entronitzada –anomenada Theotokos– que tant es va repetir a les esglésies romana i grega.[35]

Answer: al nivell inferior de la paret nord de la nau

Question: On està situada la processó de vint-i-dos verges màrtirs?

Answer: l'Infant

Question: Què té la Mare de Déu a la seva falda?

Answer: 432

Question: De quin any és el Concili d'Efes?

Answer: la legitimitat del títol «Mare de Déu» i, per tant, el dogma de la maternitat divina de Maria

Question: Què és va acceptar en el Concili d'Efes l'any 432?

Answer: Theotokos

Question: Com s'anomena la Verge Majestat entronitzada?

Context: Per primera vegada a l'escena de l'art romà d'Orient, es troba l'Evangeli, no en ordre cronològic sinó com apareixen a les lectures per Pasqua de l'església a Ravenna segons les idees del culte arrià dels ostrogots. A la paret nord s'hi van col·locar tretze escenes dels miracles i paràboles de Crist.[20] Crist està representat molt jove i imberbe, amb un rostre de tendresa i felicitat, i a les escenes es redueix al mínim la representació d'escenaris i paisatges, així com el nombre de personatges als mosaics (47 imatges en 13 panells).[21]

Answer: l'Evangeli

Question: Què es troba per primera vegada a l'escena de l'art romà d'Orient?

Answer: tretze

Question: Quantes escenes es van col·locar a la pared nord?

Answer: dels miracles i paràboles de Crist

Question: De què eren les escenes que es van col·locar a la pared nord?

Answer: molt jove i imberbe, amb un rostre de tendresa i felicitat

Question: Com està representat Crist a les escenes?

Answer: la representació d'escenaris i paisatges, així com el nombre de personatges als mosaics

Question: Què es redueix al mínim a les escenes?


Piràmide (arquitectura)

Context: Des del punt de vista funcional, la piràmide precolombina era diferent de l'egípcia, ja que no estava construïda amb una finalitat funerària sinó com a temple, com a residència d'una deïtat. Tanmateix, excavacions recents confirmen que acostumaven a incorporar-hi tombes, tal com s'ha comprovat a la piràmide escalonada maia de Palenque, anomenada Temple de les Inscripcions; en aquesta piràmide, l'any 1952, l'arqueòleg Ruz Lhuillier hi va descobrir la tomba de Pacal el Gran. Una gran llosa cobria l'escalinata que baixava cap a l'interior del temple i en dos trams arribava a la cripta funerària, que fou construïda cap a l'any 675.[41]

Answer: precolombina

Question: Quina piràmide era diferent de l'egípcia des del punt de vista funcional?

Answer: Temple de les Inscripcions

Question: Com s'anomena la piràmide escalonada maia de Palenque?

Answer: Ruz Lhuillier

Question: Qui va descobrir la tomba de Pacal el Gran?

Answer: Una gran llosa

Question: Què cobria l'escalinata que baixava cap a l'interior del temple?

Context: Les Piràmides de Güímar, o «Majanos de Xacona», es troben al municipi de Güímar, a la costa sud-est de l'illa de Tenerife, a uns 26 kilòmetres de la ciutat de Santa Cruz de Tenerife. Són sis construccions en forma de piràmides escalonades amb una orientació astronòmica. La majoria dels arqueòlegs creuen que les piràmides van ser construïdes per agricultors que havien acumulat les roques per les vores de les seves terres de conreu, tal com es feia comunament en altres zones de les Illes Canàries. D'altra banda, no s'han trobat proves que demostrin que aquestes piràmides hagin estat construïdes pels guanxes; de fet, hi ha proves arqueològiques que en determinen una antiguitat no superior als 200 anys.[59]

Answer: agricultors

Question: Per qui creuen alguns arqueòlegs que van ser construïdes les piràmides que es troben al municipi de Güímar?

Answer: que aquestes piràmides hagin estat construïdes pels guanxes

Question: De què no s'ha trobat proves?

Answer: no superior als 200 anys

Question: Quina antiguitat tenen les piràmides segons les proves arqueològiques?

Context: Les piràmides de Núbia, al Sudan, van ser construïdes per servir com a monuments per als reis i reines de Napata i Meroe. A Núbia es van començar a construir piràmides més de 800 anys després de les darreres tombes reials que es van fer a Egipte.[35] Es diferencien de les egípcies principalment perquè es construïen amb un angle molt més pronunciat, d'uns 70 graus, així com per ser d'una altura molt més petita; se'n coneixen 223.[36] Moltes de les piràmides tenien capelles construïdes contra el seu mur oriental i estaven decorades amb relleus. Quasi totes les estructures eren de tipus estàndard amb unes escalinates, situades a l'est de les capelles, que entraven fins a les cambres mortuòries. Aquestes cambres estaven compostes de dues a tres sales en les quals en les parets, de vegades, hi havia inscripcions del Llibre dels Morts.[37]

Answer: Sudan

Question: On són les piràmides de Núbia?

Answer: per servir com a monuments per als reis i reines de Napata i Meroe

Question: Per a què van ser construïdes les piràmides de Núbia?

Answer: d'uns 70 graus

Question: De quant és l'angle amb els que es construeixen les piràmides de Núbia?

Answer: 223

Question: Quantes piràmides es coneixen a Núbia?

Answer: amb relleus

Question: Com estaven decorades moltes de les capelles de les piràmides de Núbia?

Context: La Piràmide de Tòquio (o Piràmide de Shimizu) està actualment en projecte. Està pensada com una enorme estructura multifuncional ubicada a la badia de Tòquio, al Japó. El projecte ha estat realitzat per l'arquitecte italià Dante Bini i la seva altura seria dotze vegades més gran que la Gran Piràmide de Giza; tindria 2.004 metres d'altura i allotjaria en el seu interior una ciutat per a 750.000 persones en una superfície de 88 km². Està pensada per poder satisfer la demanda d'espai de Tòquio.[63]

Answer: La Piràmide de Tòquio

Question: Quina piràmide està actualment en projecte?

Answer: Piràmide de Shimizu

Question: Amb quin altre nom es coneix la Piràmide de Tòquio?

Answer: a la badia de Tòquio, al Japó

Question: On està ubicada la Piràmide de Tòquio?

Answer: Dante Bini

Question: Qui ha realitzat el projecte de la Piràmide de Tòquio?

Answer: 2.004

Question: Quants metres d'altura tindria la Piràmide de Tòquio?

Context: A l'Índia no es van construir piràmides de pedra. Tanmateix, hi abunden els «mandir» (temples) amb una forma piramidal que, segons el tipus, són anomenats d'una manera genèrica «gopuram». Són com portes monumentals que permeten l'accés als recintes sagrats. Des del terra el traçat piramidal és molt escarpat a conseqüència de la superposició dels pisos de planta rectangular. Com moltes piràmides, aquestes estructures de l'hinduisme cerquen imitar una muntanya; en aquest cas, la sagrada Muntanya Meru, que representa la simbologia hinduista de l'axis mundi).[57]

Answer: piràmides de pedra

Question: Què no es va construir a l'India?

Answer: als recintes sagrats

Question: On permeten l'accés els «mandir»?

Answer: a conseqüència de la superposició dels pisos de planta rectangular

Question: Per què és molt escarpat des de terra el traçat piramidal?

Answer: sagrada

Question: Com és la Muntanya Meru?


Sigismondo

Context: Sigismondo es retira cap al bosc i Aldimira torna a casa. Ladislao i Zenovito han tornat i es troben. El primer demana al segon si té alguna filla i l'altre respon afirmativament. També li parla de la semblança entre la seva filla i l'extint Aldimira, fet que tranquil·litza una mica al primer ministre. Zenovito comença a relatar-li un plan que ha ideat per evitar la guerra: ja que la seva filla s'assembla tant a Aldimira, es podria portar a la cort i vestir-la amb vestidures reials. Quan arribi Ulderico al palau, presentaran a la noia davant d'ell i donat que la seva semblança és enorme, la confondrà amb la seva filla. El mateix Ulderico podrà comprovar que la seva filla no és morta i la pau se signarà al moment. A Ladislao li sembla bé la idea i va a buscar a Sigismondo per fer-li-ho saber. Zenovito es queda sol i s'alegra: per fi es podrà fer justícia amb Aldimira i el traïdor serà castigat (ària: Tu l'opra mia seconda).

Answer: a casa

Question: On torna Aldimira?

Answer: si té alguna filla

Question: Què li demana Zenovito a Ladislao?

Answer: sol

Question: Com es queda Zenovito?

Context: Aldimira es retira de nou a la cabana i Sigismondo, Anagilda i Radoski tornen al lloc. El rei demana a Ladislao si ja està tot acordat però li respon que la noia no està disposada a obeir. Sigismondo s'enfuria i decideix convèncer ell mateix a la noia. Anagilda i Radoski es retiren juntament amb un grup de soldats.

Answer: a la cabana

Question: On es retira Aldimira?

Answer: si ja està tot acordat

Question: Què li demanar el rei a Ladislao?

Answer: amb un grup de soldats

Question: Amb qui es retiren Anagilda i Radoski?

Answer: convèncer ell mateix a la noia

Question: Què decideix Sigismondo quan s'enfuria?

Context: La majoria de crítics estan d'acord en menysprear aquesta òpera. Molts posen per davant de la culpa al llibret de Foppa, amb una poesia amb molts defectes, amb una manca d'interès dramàtic i una acció summament confusa. La partitura potser no estava a l'altura de les obres anteriors, encara que d'ella en va aprofitar multitud d'idees que després foren cèlebres, sobretot els fragments per al Barbiere, com el cor Piano, pianissimo del principi d'aquest, i el crescendo de l'ària de la calumnia.[1]

Answer: molts defectes

Question: Què té la poesia del llibret de Foppa?

Answer: summament confusa

Question: Com és l'acció en el llibret de Foppa?

Answer: per al Barbiere, com el cor Piano, pianissimo del principi d'aquest, i el crescendo de l'ària de la calumnia

Question: Quins fragments va aprofitar de la partitura que després foren cèlebres?

Answer: al llibret de Foppa

Question: A què es deu que molts crítics menyspreen l'òpera?

Context: Entren Sigismondo i Ladislao, juntament amb Radoski i Anagilda. Ulderico té ara la superioritat militar i d'aquí a poc penetrarà al palau, així que decideixen procedir a l'engany, encara que Ladislao sospita cada vegada més que la noia que s'allotja a la cort és en realitat la veritable Aldimira. La noia apareix luxosament vestida mentre un grup de polonesos la lloa (cor: Viva Aldimira!).

Answer: Ulderico

Question: Qui té la superioritat militar?

Answer: amb Radoski i Anagilda

Question: Amb qui entren Sigismondo i Ladislao?

Answer: al palau

Question: On penetrarà Ulderico?

Answer: que la noia que s'allotja a la cort és en realitat la veritable Aldimira

Question: Què sospita Ladislao?

Answer: luxosament

Question: Com apareix vestida la noia?

Context: En una altra sala del palau, Radoski i Anagilda s'encaminen per presentar-se davant Sigismondo. Radoski ja ha descobert a Aldimira i li lliura una carta que Ladislao va escriure a la jove fa ja anys. Aquesta carta recull les propostes amoroses que Ladislao va dirigir a Aldimira però que ella va rebutjar. El primer ministre, encegat per la ira, va calumniar per aconseguir la seva condemna a mort. Arriben Sigismondo i el rei exhorta a Radoski que es retiri. Sigismondo comunica a "Egelinda" que ha arribat el moment de presentar-se davant Ulderico. El rei li demana si té por però ella és ambigua en la seva resposta. El rei torna a intentar desvetllar si "Egelinda" és en realitat la filla del monarca bohemi, però ho segueix negant. Radoski torna amb un grup de soldats que anuncia l'arribada de l'enemic. Aldimira fa el cor fort i, animada pels polonesos, va a la trobada amb el seu pare (ària: Ah signor, nell'alma mia).

Answer: una carta que Ladislao va escriure a la jove fa ja anys

Question: Què li lliura Radoski a Aldimira?

Answer: El primer ministre

Question: Qui estava encegat per la ira?

Answer: a la trobada amb el seu pare

Question: On va Aldimira animada pels polonesos?

Answer: que ha arribat el moment de presentar-se davant Ulderico

Question: Què comunica Segismondo a "Egelinda"?


Taxonomia

Context: Les seqüències d'ADN s'utilitzen cada cop més en les anàlisis filogenètiques a causa del fet que uns pocs centenars de bases, amb la seva enorme quantitat de combinacions potencials, són suficients per fer anàlisis d'identificació i parentesc. Per això, alguns autors[46][47] proposen un paper central de l'ADN en la definició de les espècies, de manera que una mostra d'ADN i la lectura de la seva seqüència de bases hauria de ser un dels caràcters de l'espècimen tipus, i un tipus de marca pel tàxon al qual pertany l'espècimen. S'ha proposat que la seqüència d'ADN serveixi com a caràcters clau, d'ús similar a com s'utilitzaria el codi de barres als supermercats. Aquesta taxonomia basada en l'ADN encara patiria molts dels problemes que tenen la resta d'enfocaments, com per exemple el problema dels límits de la circumscripció dels tàxons. Els canvis de noms que més molesten i avorreixen els biòlegs són els que no es produeixen per deficiències en l'anterior circumscripció dels tàxons, sinó perquè canvien els conceptes utilitzats per definir-los. Un altre problema és que cal decidir quina seqüència utilitzar, car algunes seqüències no donen una informació que diferenciï el tàxon dels altres. Això pot ser perquè un mateix gen pot romandre inalterat durant milions de generacions després de l'especiació, o a causa del fenomen de la introgressió (que fa que un gen que s'havia diferenciat torni al seu estat anterior per atzar). Per tant, de la mateixa manera en què no és convenient confiar en un únic caràcter morfològic per identificar una espècie, tampoc no és convenient confiar en una sola seqüència d'ADD.[45] Encara que la taxonomia basada en l'ADN fos finançada, cal preguntar-se si és necessari afegir un requisit addicional al procés ja lent de descripció de nous tàxons, especialment tenint en compte que es calcula que només el 10% de les espècies del planeta han estat descrites.[45] A causa d'això, probablement la majoria de biòlegs veurien les seqüències d'ADN com un complement, i no com un substitut, de la informació morfològica.

Answer: Les seqüències d'ADN

Question: Què s'utilitza cada cop més les anàlisis filogenètiques?

Answer: en la definició de les espècies

Question: En què proposen alguns autors que l'ADN tingui un paper central?

Answer: com a caràcters clau

Question: Per a què s'ha proposat que serveixi la seqüència d'ADN?

Answer: canvien els conceptes utilitzats per definir-los

Question: Què canvia en els canvis de noms que més molesten i avorreixen els biòlegs?

Context: La taxonomia (del grec antic τάξις, taxis, que significa 'ordenament', i -νομία, -nomia, que significa 'mètode') és la ciència que tracta de la nomenclatura, la definició (circumscripció) i la classificació dels organismes en grups basant-se en els seus trets comuns. Els organismes s'agrupen en tàxons, cadascun dels quals té una categoria taxonòmica. Es poden ajuntar diversos grups d'una mateixa categoria per formar-ne un de categoria superior, construint així una jerarquia taxonòmica. Les categories principals són el domini, el regne, el fílum, embrancament o divisió, la classe, l'ordre, la família, el gènere i l'espècie. El botànic suec Carl von Linné és considerat el fundador de la taxonomia moderna per la seva creació d'un sistema conegut com a taxonomia linneana per a la categorització dels organismes, així com de la nomenclatura binomial, per a la seva nomenclatura.

Answer: en els seus trets comuns

Question: En què es basa la Taxonomia per classificar els organismes?

Answer: en tàxons

Question: Com s'agrupen els organismes?

Answer: un de categoria superior

Question: Quin grup podem formar quan ajuntem diversos grups d'una mateixa categoria?

Answer: Carl von Linné

Question: Qui és considerat el fundador de la taxonomia moderna?

Answer: taxonomia linneana

Question: Quin sistema va crear Carl von Linné?

Context: El codi dels bacteris ja té un registre central de noms: tots els noms vàlids dels bacteris són actualment publicats en una única revista, amb una nova data de començament de la nomenclatura fixada el 1980.[49] Es poden esperar reformes similars en els codis dels macroorganismes, però els zoòlegs i botànics encara han de ratificar les propostes. La possibilitat que uns pocs especialistes puguin monopolitzar la nomenclatura fou una de les preocupacions que dugué els botànics a rebutjar la proposta d'un registre central dels noms al Congrés Internacional de Botànica del 1999. Propostes similars foren rebutjades al Congrés Internacional de Zoologia del mateix any. A més, com que molts canvis es deuen a diferències en el concepte d'espècie més que a la confusió sobre la prioritat de noms o la identificació, l'estabilitat dels noms és improbable encara que s'arribés a tenir un registre únic d'ells.

Answer: un registre central de noms

Question: Què té el codi dels bacteris?

Answer: en una única revista

Question: On es publiquen tots els noms dels bacteris?

Answer: la proposta d'un registre central dels noms

Question: Què van rebutjar els botànics?

Answer: al Congrés Internacional de Botànica del 1999

Question: Quan van rebutjar la proposta?

Answer: l'estabilitat dels noms

Question: Què és improbable encara que hi hagués un registre únic dels noms?

Context: També cal interrogar-se pel futur de la taxonomia sense categories i el PhyloCode,[51] creat fa uns anys. Els que li donen suport esperen substituir la nomenclatura linneana, basada en categories taxonòmiques, amb un sistema uninomial per anomenar els clades. Aquest enfocament eliminaria el difícil debat sobre quins clades constitueixen un tàxon amb un nom i una categoria taxonòmica corresponents. El PhyloCode no s'arribà a discutir al debat sobre una taxonomia unitària com a mínim fins al 2003.[45] D'altra banda, els sistemes de classificació moderns basats en anàlisis moleculars d'ADN (com ara l'APG II o el de Smith et al.), tot i utilitzar la nomenclatura binomial i les categories proposades per Linné, per sobre de l'ordre o la classe utilitzen clades «flotants» no assignats a categories taxonòmiques. Això pot canviar en el futur, quan les investigacions en filogènia es considerin acabades, o bé pot haver-hi nodes que mai no siguin associats a tàxons, perquè els investigadors estan d'acord que no és necessari anomenar tots els nodes.

Answer: amb un sistema uninomial

Question: Amb què volen substituir la nomenclatura linneana?

Answer: basada en categories taxonòmiques

Question: En què es basa la nomenclatura linneana?

Answer: 2003

Question: Quan es va discutir el PhyloCode?

Answer: en anàlisis moleculars d'ADN

Question: En què es basen els sistemes de classificació moderns?

Answer: clades «flotants»

Question: Què utilitzen els sistemes de classificació moderns per sobre de l'ordre o la classe?

Context: El que originalment fou la Théorie Elémentaire de la Botanique el 1813 esdevingué l'International Code of Botanical Nomenclature (Codi Internacional de Nomenclatura Botànica, o ICBN) el 1930. Tracta sobre la nomenclatura de plantes i fongs, de diferent manera en cadascun d'aquests grups. El que originalment fou el Strickland Code, format el 1842, i que regulava els noms dels animals, fou revisat per la Comissió Intercional de Nomenclatura Zoològica i rebatejat com a International Code of Zoological Nomenclature (Codi Internacional de Nomenclatura Zoològica, o ICZN) el 1901. El Codi Internacional de Nomenclatura Botànica establí l'any 1753 (el de la publicació de Species Plantarum) com l'any del començament de la nomenclatura botànica moderna, deixant sense efecte els noms publicats per plantes abans d'aquesta data. De la mateixa manera, el Codi Internacional de Nomenclatura Zoològica establí l'any 1758 (l'any en què Linné publicà la desena edició de Systema Naturae) com l'any del començament de la nomenclatura zoològica, deixant sense efecte els noms publicats per animals abans d'aquesta data. Els dos Codis comparteixen els mateixos "principis de nomenclatura" descrits més amunt, i són actualitzats com a resultat dels Congressos Internacionals que se celebren regularment amb aquesta fi.

Answer: 1813

Question: Quan es va crear la Théorie Elémentaire de la Botanique?

Answer: l'International Code of Botanical Nomenclature

Question: En què es va convertir la Théorie Elémentaire de la Botanique?

Answer: sobre la nomenclatura de plantes i fongs

Question: De què tracta l'International Code of Botanical Nomenclature?

Answer: International Code of Zoological Nomenclature

Question: Amb quin nom es va rebatejar l'Strickland Code?

Answer: 1753

Question: Quin va ser l'any del començament de la nomenclatura botànica moderna?

Context: La descripció formal i tipificació dels tàxons són procediments en què és habitual observar errors i inconsistències, i això passava encara més abans que els codis internacionals reglamentessin aquests procediments molt detalladament. Els noms dels tàxons poden canviar quan es redescobreixen descripcions més antigues del mateix tàxon, i s'aplica el principi de prioritat, o quan s'observa que la descripció original en realitat es referia a un tàxon diferent. Les regles de la nomenclatura indiquen que en aquests casos cal canviar el nom del tàxon sense discussió, però, si per l'extensió de l'ús del nom sembla desitjable conservar-lo, cal promoure una proposició formal davant del comitè corresponent del Congrés Internacional. Aquest pot decidir acceptar-ne la inclusió a la llista de nomina conservanda, noms que es consideren vàlids per raons pràctiques, encara que el seu ús contravingui la regla de prioritat. No solen donar-se aquests dos casos en els grups ben estudiats, i a més, als codis hi ha mecanismes per la supressió de noms pobrament definits en els grups més complicats. Una vegada fixada la taxonomia fonamental d'un grup, és poc probable que els canvis de noms es produeixin per aquest tipus de motius.

Answer: errors i inconsistències

Question: Què hi trobem habitualment en la descripció formal i tipificació dels tàxons?

Answer: que els codis internacionals reglamentessin aquests procediments molt detalladament

Question: Què van haver de fer per evitar aquests errors i inconsistències en la descripció del taxons?

Answer: Els noms dels tàxons poden canviar

Question: Què passa quan es redescobreixen descripcions més antigues del mateix tàxon?

Answer: Una vegada fixada la taxonomia fonamental d'un grup

Question: Quan és poc probable que es produeixin els canvis de noms?


Il barbiere di Siviglia

Context: L'acció se situa a Sevilla, a finals del segle XVII. Quan les prerrogatives de la noblesa i l'obscurantisme de l'Antic Règim comencen a donar pas a la Il·lustració, apuntant ja el germen de la revolució burgesa. Rosina, una noia bella i orfe es troba privada de la seva llibertat. El seu tutor la té tancada a casa i només la deixa anar a missa, amb l'esperança de casar-s'hi algun dia. Ella, però, està enamorada d'un jove comte que farà tot el que estigui a les seves mans per acostar-se a Rosina i casar-s'hi. Tot gràcies a l'ajuda del barber Figaro, el mateix que va inspirar Les noces de Fígaro, cèlebre òpera de Wolfgang Amadeus Mozart. L'òpera de Rossini segueix la primera de les obres de la trilogia de Figaro de Beaumarchais, mentre que l'òpera de Mozart, composta trenta anys abans, el 1786, es basa en la segona part de la trilogia del dramaturg francès. La versió original va ser estrenada per Beaumarchais el 1775 a París, a la Comédie Française del Palau de les Teuleries.[6]

Answer: a Sevilla

Question: On es situa l'acció de l'òpera?

Answer: de la seva llibertat

Question: De què es troba privada Rosina?

Answer: El seu tutor

Question: Qui té tancada Rosina a casa?

Answer: d'un jove comte

Question: De qui està enamorada Rosina?

Answer: la primera de les obres de la trilogia de Figaro

Question: Què seguessis l'opera de Rossini?

Context: Figaro es disposa a portar la carta al seu destinatari. El desconfiat Bartolo acusa Rosina d'haver escrit al seu estimat: els seus dits estan tacats de la tinta, manca una quartilla i ha utilitzat la ploma. L'amenaça de tancar-la a casa. El Comte, disfressat de soldat ebri, truca a la porta. Diu a Bartolo que busca allotjament. Quan apareix Rosina, el Comte li revela que ell és Lindoro. Bartolo porta una ordre que l'eximeix de donar allotjament als militars, però el Comte fa volar el paper. En la confusió lliura una nota a Rosina, que ella fa passar per una llista de la bugaderia, per exasperació de Bartolo. Entren la criada Berta i Don Basilio. Figaro torna informant-los de què el soroll se sent a tota la ciutat. En aquest moment, els soldats truquen a la porta. Tots els personatges tracten d'explicar la situació, creant un caos encara més gran. L'oficial deté al Comte, però quan aquest extreu un document és immediatament alliberat. Bartolo es queda mut d'estupor, després explota de còlera, mentre tots expressen la seva completa confusió davant els esdeveniments del dia.

Answer: a portar la carta al seu destinatari

Question: Què es disposa a fer Figaro?

Answer: de tancar-la a casa

Question: De què amenaça Bartolo a Rosina?

Answer: de soldat ebri

Question: De què es disfressa el Comte?

Answer: els soldats

Question: Qui truca a la porta?

Answer: un caos encara més gran

Question: Què creen els personatges a l'intentar explicar la situació?

Context: L'òpera de Paisiello va subsistir molts anys, va regnar a Europa durant tres dècades com una de les òperes més populars,[7] i es mantenia en l'època de Rossini.[5] Ambdós, llibretista i compositor, es van adonar de la necessitat de distanciar-se de l'obra de Petrosellini, per evitar fer la impressió que estaven competint amb el gran i admirat Paisiello, però sobretot per adaptar la peça al gust modern, amb les seves convencions, molt diferents de les de la versió de Petrosellini i Paisiello. La necessitat de tal adaptació va ser ignorada, però, per Francesco Morlacchi, qui va poder tranquil·lament escriure nova música per al text de Petrosellini per a Dresden el 1816.[8] Per allunyar la possibilitat d'ofendre al vell compositor, Rossini va escriure a Paisiello i li va explicar el motiu pel qual estava component la seva versió. Paisiello li va contestar que ell no s'ofenia i li va desitjar el millor per la nova òpera.[4] De totes maneres, en el llibret imprès per a la primera representació de l'òpera de Rossini el 20 de febrer de 1816, a la portada s'hi podia llegir: «Almaviva, o sia L'inutile precauzione, commedia del signor Beaumarchais di nuovo interamente versificata, e ridotta al uso dell'odierno teatro musicale Italiano» (Almaviva o La precaució inútil, comèdia del Signor Beaumarchais, enterament versificada de nou, i adaptada per al modern teatre musical italià).[8]

Answer: de Paisiello

Question: De qui era l'òpera que va regnar a Europa com una de les òperes més populars?

Answer: adaptar la peça al gust modern

Question: Què van voler fer sobretot llibretista i compositor amb l'òpera?

Answer: Per allunyar la possibilitat d'ofendre al vell compositor

Question: Per què Rossini va escriure a Paisiello?

Answer: el millor per la nova òpera

Question: Què li va desitjar Paisiello a Rossini?

Answer: el 20 de febrer de 1816

Question: Quin dia va ser la primera representació de l'òpera de Rossini?

Context: Fins fa poc Rossini era considerat essencialment un compositor d'òperes còmiques, i sobretot de El barber de Sevilla. Fins i tot per Beethoven, si hem de creure el relat de la visita que li va fer Rossini a Viena el 1822, els noms de Rossini i El barber eren inseparables i en la seva opinió Rossini haurien d'haver continuat en aquesta línia. Els cinc anys anteriors a la trobada de Viena, però, Rossini se n'havia distanciat. De fet des de l'època en què va començar a treballar a Nàpols per al reial Teatro San Carlo, que Rossini només va escriure òperes serioses, i, de passada, obres plenes d'originalitat estilística i formal. Les seves òperes còmiques i semiserioses, per contra, havien estat escrits per cases de fora de Nàpols, començant per Roma, on la seva òpera semiseriosa Torvaldo e Dorliska va ser posada en escena el 1815 al Teatro Valle, i les seves dues últimes òperes còmiques, Il Barbiere di Siviglia, el 1816 en el Teatre Argentina, i La Cenerentola el 1817, de nou al teatro Valle.[8]

Answer: compositor d'òperes còmiques

Question: Com era considerat Rossini fins fa poc?

Answer: els noms de Rossini i El barber

Question: Què considerava Beethoven que era inseparable?

Answer: d'originalitat estilística i formal

Question: De què estaven plenes les òperes de Rossini de l'època de Nàpols?

Answer: per cases de fora de Nàpols

Question: Per on va escriure les òperes còmiques i semiserioses Rossini?

Context: Rossini havia intentat evitar l'enfrontament amb l'obra de Paisiello del mateix nom, però en l'estrena no ho va aconseguir. Grups de rabiosos i lleials devots de Paisiello van veure la versió de Rossini com un insult. La nit de l'estrena, el 20 de febrer de 1816, aquests mateixos aficionats anomenats Paisiellisti, van descendir sobre el Teatro Argentina per causar estralls al compositor i a l'elenc. Rossini va entrar al teatre aquesta nit amb un vestit de color avellana, d'estil espanyol, d'or i amb botons. El públic va demostrar la seva opinió amb xiulets, esbroncades i rialles. Aquest comportament va marcar el to per a la resta de la nit.[4]

Answer: amb l'obra de Paisiello

Question: Amb què havia intentat evitar l'enfrontament Rossini?

Answer: Paisiellisti

Question: Com s'anomenaven els devots de Paisiello?

Answer: causar estralls al compositor i a l'elenc

Question: Què van voler fer els Paisiellisti la nit de l'estrena de l'òpera?

Answer: avellana

Question: De quin color era el vestit de Rossini el dia de l'estrena de l'òpera?

Context: A l'interior de la casa de Bartolo. Rosina, sola, acaba d'escriure una carta a Lindoro. Apareix Figaro, però abans que els dos puguin parlar, entra Bartolo. Don Basilio, mestre de música i amic de Bartolo, porta la notícia de l'arribada a Sevilla del Comte Almaviva, enamorat en secret de Rosina, i proposa difamar al Comte per mitjà de rumors infundats. Bartolo prefereix casar-se aquest mateix dia amb Rosina i els dos surten per redactar el contracte matrimonial. Figaro, que ha escoltat la conversa, adverteix a Rosina. Al mateix temps que ella assegura al barber que serà capaç de fer front a aquesta situació, Rosina manifesta alguns dubtes sobre les intencions del jove que ha vist en companyia de Figaro. Aquest li respon que es tracta d'un parent pobre que no té cap altre defecte que el d'estar bojament enamorat de Rosina. Quan Figaro suggereix a la jove que escrigui a Lindoro, ella el sorprèn amb la seva carta ja redactada.

Answer: mestre de música i amic de Bartolo

Question: Qui és Don Basilio?

Answer: el contracte matrimonial

Question: Què volen redactar Bartolo i Basilio?

Answer: del Comte Almaviva

Question: Quina arribada anuncia Basilio?


El Judici Final (Van der Weyden)

Context: Rogier van der Weyden era nascut a Tournai (1399/1400) i és considerat un dels pintors més influent del segle XV dins del moviment dels primitius flamencs.[4] S'havia format amb Robert Campin i va ser contemporani de Jan van Eyck amb qui, des de diferents perspectives, va desenvolupar l'escola flamenca del segle xv. Si Van Eyck, des de la seva ampla erudició i una treballada observació, va desenvolupar obres carregades de simbolisme, Rogier es va preocupar de representar, amb força realisme, els sentiments i sensacions - especialment els dolorosos - dels seus personatges, aconseguint-ho com cap pintor no ho havia capturat mai".[5]

Answer: Tournai

Question: On era nascut Rogier van der Weyden?

Answer: un dels pintors més influent del segle XV dins del moviment dels primitius flamencs

Question: Com és considerat Rogier van der Weyden?

Answer: Robert Campin

Question: Amb qui es va formar Rogier van der Weyden?

Answer: Jan van Eyck

Question: De qui va ser contemporani Rogier van der Weyden?

Answer: carregades de simbolisme

Question: Com eren les obres que va desenvolupar Van Eyck?

Context: El deixeble de Van der Weyden, Vrancke van der Stockt, va fer un tríptic del Judici Final, a partir de la idea del seu mestre, si bé va reduir el nombre d'escenes per a representar cadascun dels destins. La imatge de Jesús segueix el mateix patró: assegut sobre un arc formant una deisi amb Maria i sant Joan als extrems, àngels amb instruments de la Passió, sant Miquel amb bàscula, en aquest cas manipulada pel dimoni per a fer trampes. Tota l'escena central està emmarcada en una mena de portalada d'església amb escenes de la vida de Jesús en l'arquivolta. En aquest cas, no hi ha testimonis ni apòstols, ni contemporanis de l'obra.

Answer: Vrancke van der Stockt

Question: Qui era el deixeble de Van der Weyden?

Answer: un tríptic del Judici Final

Question: Què va fer Vrancke van der Stockt a partir de la idea de Van der Weyden?

Answer: sobre un arc

Question: Sobre què està assegut Jesús?

Answer: instruments de la Passió

Question: Què duen els àngels de l'escena?

Answer: per a fer trampes

Question: Per a què va manipular el dimoni la bàscula de sant Miquel?

Context: A les taules de la dreta, el costat de l'infern, el primer personatge, equidistant amb la Mare de Déu, és sant Joan Baptista, acompanyat de dos apòstols. A la segona taula, darrere de quatre apòstols, hi ha tres dones: la duquessa Isabel de Portugal, Guigone de Salins, esposa de canceller Rolin i la seva fillastra. L'infern és representat com un lloc de foc ombrívol, i les persones que es dirigien cap allà estan cridant i plorant.[13] La situació dels homes al costat de la salvació i les dones al contrari reflecteix la visió que es tenia al segle XV de la dona com un ser temptador i, en conseqüència, més difícil de salvar que l'home, per això, només hi ha tres dones dins el grup guiat per un àngel, cap a la porta del cel, mentre que dins del grup dels condemnats hi ha sis dones.[10]

Answer: de dos apòstols

Question: Per qui està acompanyat Joan Baptista?

Answer: la duquessa Isabel de Portugal, Guigone de Salins, esposa de canceller Rolin i la seva fillastra

Question: Qui son les tres dones que estan a la segona taula?

Answer: com un lloc de foc ombrívol

Question: Com és representat l'infern?

Answer: cridant i plorant

Question: Com estan les persones que es dirigeixen cap a l'infern?

Answer: com un ser temptador

Question: Quina visió es tenia de la dona al segle XV?

Context: El canceller de Borgonya Nicolau Rolin (ca. 1376-1462), un dels homes més rics i poderosos de l'època, va encarregar el retaule de Beaune per a l'hospital que, el 1443, havia fundat junt amb la seva tercera esposa Guigone de Salins, per atendre els pobres i els malalts a Beaune, en el ducat de l'antiga Borgonya, on encara es pot veure's avui aquesta obra. L'any 1441 havia rebut l'autorització del papa Eugeni IV per a la creació d'aquesta entitat.[6] La capella de l'hospici va ser consagrada el 31 de desembre de 1452 pel fill del mateix donant, el bisbe d'Autun, Jean Rolin. A partir de 1459 es feien dues misses de rèquiem per l'ànima dels donant.[7]

Answer: Nicolau Rolin

Question: Qui era el canceller de Borgonya?

Answer: el retaule de Beaune

Question: Què va encarregar Nicolau Rolin per a l'hospital?

Answer: Guigone de Salins

Question: Com es deia la tercera esposa de Nicolau Rolin?

Answer: per atendre els pobres i els malalts a Beaune

Question: Per a què va fundar Nicolau Rolin l'hospital?

Answer: 31 de desembre de 1452

Question: Quan va ser consagrada la capella de l'hospici?

Context: El retaule estava destinat a la capella que es trobava al final de la sala d'hospitalització de 72 metres de llarg. Els pacients havien de poder veure-ho ni que fos parcialment, i les seves considerables dimensions, la composició, la clara distribució de tota la superfície de la imatge i la fàcil observació, fins i tot des de lluny, van ajudar a complir amb aquest requisit. Quan està obert, el retaule mostra el Judici Final, un advertiment clar als malalts perquè recordessin la seva pròpia mortalitat i orientessin les seves ments a Déu. Això és fàcilment comprensible, ja que la cura espiritual dels malalts era tan important com la cura corporal, i en el pensament de l'època, només es podia restaurar la salut des d'un estat de gràcia espiritual.[8]

Answer: a la capella que es trobava al final de la sala d'hospitalització

Question: On estava destinat el retaule?

Answer: el Judici Final

Question: Què mostra el retaule quan està obert?

Answer: la seva pròpia mortalitat

Question: Què recordava als malalts el Judici Final?

Answer: des d'un estat de gràcia espiritual

Question: Com es podia restaurar la salut segons el pensament de l'època?

Answer: considerables

Question: Com eren les dimensions del retaule?