Llagostera

Context: Des de mitjan segle xiv fins a mitjan segle xvi la població de Llagostera es mantingué estable en menys de cinc cents habitants que vivien dins les muralles medievals perquè hi havia una alta natalitat i una alta mortalitat, sobretot per les calamitats cícliques com la pesta del 1652. Del segle xviii al segle xix, amb el creixement propiciat pel desenvolupament de la indústria del suro la població es multiplicà per quatre en un segle i mig, passant de 985 a 3.500 habitants entre el segle xviii i el xx.[58] Des de la fi del segle xix fins a la dècada de 1930 la crisi surera, relacionada amb la Primera Guerra Mundial i la gran depressió econòmica, començà a decréixer la població. La Guerra Civil provocà un descens significatiu, ja que Llagostera passà dels 4.237 habitants del 1895 als 3.657 de la dècada del 1940. Acabada la guerra la població es recuperà per l'inici del boom turístic i per l'arribada d'immigrants. Els últims anys el creixement de la població és lent però sostingut.[58]

Answer: estable

Question: Com es mantingué la població de la Llagostera des de mitjan segle xiv fins a mitjan segle xvi?

Answer: dins les muralles medievals

Question: On vivia la població de la Llagostera des de mitjan segle xiv fins a mitjan segle xvi?

Answer: per les calamitats cícliques com la pesta del 1652

Question: Per què la població de Llagostera presentava una alta natalitat i mortalitat des de mitjan segle xiv fins a mitjan segle xvi?

Answer: de 985 a 3.500

Question: De quants habitants va passar la població Llagostera entre el segle xviii i el xx?

Answer: lent però sostingut

Question: Com és el creixement de la població Llagostera els últims anys?

Context: Les primeres eleccions democràtiques es van celebrar el 3 d'abril del 1979 amb les candidatures encapçalades per Maria Gifre i Rodríguez (CiU), Salvador Parés i Vila (PSC) i Maria Asunción Serra Bou (PSUC). El 70% dels ciutadans amb dret a vot van acudir a votar a unes eleccions que guanyaria CiU pel 56% dels vots, seguit pel PSC (31%) i el PSUC (12%).[62] La primera etapa es caracteritzà per les dimissions dels socialistes Montserrat Bosch, Salvador Parés i Lluís Nuell, el convergent Joan Soler, la membre del PSUC Maria Serra, i finalment l'alcaldessa, que va deixar l'alcaldia en mans de Josep Codina.[62] Durant aquests primers anys s'elaborà el planejament urbanístic, es canviaren els noms dels carrers, es començà la zona esportiva, es decidí fer la biblioteca a la Casa de les Vídues i s'impulsaren activitats per a fomentar el català.[62]

Answer: 3 d'abril del 1979

Question: Quan es van celebrar les primeres eleccions democràtiques?

Answer: Maria Gifre i Rodríguez

Question: Qui encapçalava la candidatura de CIU?

Answer: 70%

Question: Quants ciutadans amb dret a votar van acudir a les urnes?

Answer: Montserrat Bosch, Salvador Parés i Lluís Nuell

Question: Quins socialistes van dimitir en la primera etapa?

Context: També ho corroboren els megàlits trobats en una època en què el megalitisme s'estengué del Rosselló al Llobregat i que va fer de les Gavarres i Cadiretes una de les zones megalítiques més destacades. Trobem conjunts de megàlits a prop de Can Cabanyes, a l'extrem sud-est del terme, i en plena serra de Cadiretes. Destaca especialment la Pedra dels Sacrificis, que és un gran bloc de granit sobre la superfície plana del qual hi ha una inscultura ramiforme amb dues branques, al costat d'un paradolmen i un corredor fet amb pedres. La Roca d'Ivet i la Cova de Can Rissech són elements destacats en aquest sentit.[18]

Answer: Gavarres i Cadiretes

Question: Quina zona és una de les zones megalítiques més destacada?

Answer: un gran bloc de granit sobre la superfície plana

Question: Què és la Pedra dels Sacrificis?

Answer: dues

Question: Quantes branques té la inscultura ramiforme de la Pedra dels Sacrificis?

Context: Al tombant del segle xix al segle xx es van fundar diversos diaris al poble. El 1895 una colla de joves del poble van fer el diari humorístic quinzenal La Trompeta.[37] Després aparegueren els també humorístics Chantecler i La sembra el 1910. El 1911 aparegué el primer diari no humorístic, el crític La Selva; i el 1917 el del Centre Regionalista, Renovació, i a la dècada del 1920 el mensual Joventut. Aquests diaris evidencien el dinamisme cultural al voltant del canvi de segle, però cap d'aquestes capçaleres arribà a la guerra civil.[41] Abans d'entrar al segle xx, Llagostera comptava amb els elements culturals que marcarien el caràcter del municipi de les dècades següents.[37]

Answer: diversos

Question: Quants diaris es van fundar al poble al tombant del segle xix al segle xx?

Answer: una colla de joves del poble

Question: Qui va fer el diari humorístic La Trompeta?

Answer: 1895

Question: Quan van fer el diari La Trompeta la colla de joves del poble?

Answer: mensual

Question: Quina periodicitat tenia el diari Joventut?

Answer: amb els elements culturals que marcarien el caràcter del municipi de les dècades següents

Question: Amb què comptava Llagostera abans d'entrar al segle xx?

Context: Al Massís de Cadiretes la fauna és similar. Pel que fa als mamífers, hi abunda també el gat mesquer, la fagina i la mostela Hi ha ocells rapinyaires boscans com l'astor i el gamarús, així com el falcó pelegrí, present als penya-segats litorals. Entre els ocells que fan niu a la zona hi ha el picot verd, el cargolet, el pit-roig, el tallarol capnegre, el rossinyol, el bruel, el papamosques gris, la mallerenga cuallarga, la mallerenga emplomallada, la blava i la carbonera, entre d'altres. Més a prop del mar és un dels pocs indrets on es reprodueix l'oreneta cua-rogenca i a la costa hi ha la merla blava i el corb marí emplomallat. Els indrets humits fa que hi hagi amfibis com la salamandra, el tritó palmat i el tritó verd, el tòtil, el gripau d'esperons, el tòtil granoter i la reineta. I de rèptils hi ha el dragó -amb poblacions salvatges-, el sargantaner gros i el vidriol, entre d'altres.[11]

Answer: Al Massís de Cadiretes

Question: On és similar la fauna?

Answer: el gat mesquer, la fagina i la mostela

Question: Quins mamífers abunden?

Answer: ocells rapinyaires boscans

Question: Què són l'astor i el gamarús?

Answer: litorals

Question: En quins penya-segats està present el falcó pelegrí?

Answer: salvatges

Question: Com són les poblacions del dragó?

Context: A Can Crispins, una zona rica en aigua, es van trobar una gran quantitat de petits estris de sílex com raspadors, puntes de fletxa i ganivets, que es poden datar des de la primitiva cultura aurinyaciana fins a l'edat del Bronze Antic. La presència d'objectes de sílex pot ser un indicador de les relacions comercials amb altres indrets com Caldes de Malavella i Torroella de Montgrí.[16] Al costat hi van aparèixer objectes de pedra més tardans, com puntes de fletxa, destrals polimentades, molins de mà barquiformes i alguns fragments de ceràmica, el que evidencia que Can Crispins va ser habitat també almenys entre el neolític mitjà i el bronze antic, fa entre 4.700 i 3.800 anys. Això demostra la presència humana continuada.[17]

Answer: aigua

Question: En què és rica la zona de Can Crispins?

Answer: de les relacions comercials amb altres indrets com Caldes de Malavella i Torroella de Montgrí

Question: De què pot ser un indicador la presència d'objectes de sílex?

Answer: continuada

Question: Com ha estat la presència humana a Can Crispins?

Answer: van aparèixer objectes de pedra més tardans, com puntes de fletxa, destrals polimentades, molins de mà barquiformes i alguns fragments de ceràmica

Question: Què evidencia que Can Crispins va ser habitat entre el neolític mitjà i el bronze antic?


L'amore dei tre re

Context: Sovint és vist com una última florida de Verisme,[2] però L'amore dei tre re és la primera òpera que es classifica dins del que se sol anomenar Postverisme, període de l'òpera italiana que segueix al Verisme i que en recull tot el que aquest havia introduït com a forma musical: els recitatius amb àries breus intercalades, enmig de l'orquestra contínua a la manera wagneriana i la utilització, de forma menys densa, del leitmotiv com a referència musical d'escenes prèviament escoltades. En aquesta òpera són especialment notables aquests leitmotiv, com els acords rítmics de la corda, que representa els passos del terrible cec Archibaldo, el motiu de la flauta, que fa referència als amors entre Fiora i Avito, o el tema militar, que anuncia les arribades de Manfredo. La diferència amb el verisme és en el tema i en la ideologia, seguint la tendència teatral de D'Annunzio i dels escriptors del seu temps. El tema se solia basar en el passat gloriós d'una Itàlia antiga i en les relacions amoroses entre els personatges, que s'expliciten violentament, encara que condueixin a la mort. Altres autors d'aquest moviment serien Zandonai i Puccini, amb Turandot.[1]

Answer: com una última florida de Verisme

Question: Com es vist sovint L'amore dei tre re?

Answer: Postverisme

Question: En quin període es classifica L'amore dei tre re?

Answer: els passos del terrible cec Archibaldo

Question: Què representen els acords rítmics de la corda?

Answer: en el tema i en la ideologia

Question: On es troba la diferencia entre el Postverisme i el Verisme?

Context: Estem en l'edat mitjana, en un castell remot a Itàlia quaranta anys després de la invasió dels bàrbars. Entre ells hi havia Archivaldo, que es va instal·lar al regne d'Altura i va educar al seu fill Manfredo en la religió cristiana. El jove príncep era una persona més sensible i educada que el seu pare. Els itàlics, per congraciar-se amb els germànics, els hi van donar la seva princesa, Fiora, per casar-se amb Manfredo. Aquest, que estava enamorat de la jove princesa, es va sentir feliç, però Archivaldo va insistir a voler vèncer per la força a la ciutat itàlica. El príncep Avito, enamorat també de Fiora, després d'haver hagut de renunciar al seu amor, el recupera d'amagat travessant les línies enemigues. Archivaldo, ara vell i cec, també està secretament enamorat de Fiora i intueix que els hi és infidel, però no ho pot demostrar.

Answer: Itàlia

Question: On és el castell?

Answer: cristiana

Question: En quina religió va educar Manfredo al seu fill?

Context: L'amore dei tre re va ser estrenada el 20 d'abril de 1913 a La Scala de Milà amb Luisa Villani com a Fiora, Edoardo Ferrari-Fontana com a Avito, Nazzareno De Angelis com a Archibaldo i Carlo Galeffi com a Manfredo, i amb Tullio Serafin en la direcció. L'èxit espectacular del dia de l'estrena es va repetir en les actuacions posteriors. Montemezzi va saltar a la fama internacional, i la seva creació va gaudir d'actuacions regulars a tot el món fins a la seva mort el 1952.[6] En les tres dècades següents es van poder veure fins a trenta-dues produccions noves a Itàlia, sis d'elles a la mateixa Scala.[5]

Answer: 20 d'abril de 1913

Question: Quan va ser estrenada L'amore dei tre re?

Answer: a La Scala de Milà

Question: On es va estrenar L'amore dei tre re?

Answer: Luisa Villani

Question: Qui interpretà a Fiora?

Answer: espectacular

Question: Com va ser l'èxit el dia de l'estrena?

Answer: Montemezzi

Question: Qui va saltar a la fama internacional?

Context: De matinada, el terrible Archivaldo, acompanyant del seu criat itàlic Flaminio, recorda els vells temps en què va conquerir una part d'Itàlia. Archivaldo li demana a Flaminio si l'odia, i aquest contesta que és el seu rei. El vell li demana si veu Manfredo, el fill d'Archivaldo, arriba però Flaminio li assegura que no es veu res i apaga la làmpada adduint que ja clareja. Finalment el vell es retira  a les seves estances.

Answer: els vells temps en què va conquerir una part d'Itàlia

Question: Què recorda Archivaldo de matinada?

Answer: a les seves estances

Question: On es retira el vell?

Answer: que no es veu res

Question: Què assegura Flaminio a Archivaldo?

Context: Ambientada a la Itàlia medieval conquerida per invasors estrangers, la història se centra en la princesa italiana Fiora que està casada amb Manfredo, fill del monarca invasor. Però Fiora està enamorada del príncep local, Avito, amb el qual es troba en secret. El pare dominant de Manfredo, Archibaldo que, tot i ser cec, és extraordinàriament perspicaç i també desitja Fiora.[4]

Answer: a la Itàlia medieval

Question: On està ambientada?

Answer: del monarca invasor

Question: De qui és fill Manfredo?

Answer: en secret

Question: Com es troben Fiora i Avito?

Answer: Archibaldo

Question: Qui és el pare de Manfredo?


Obscured by Clouds

Context: Va ser editat en LP el 2 de juny de 1972 al Regne Unit, a través de la discogràfica Harvest/EMI; i el 17 de juny als Estats Units a través de Harvest/Capitol Records. Va assolir la sisena posició de les llistes del Regre Unit,[11] i la 46a a la llista Billboard 200 dels Estats Units.[12][13] L'any 1997 va aconseguir el disc d'or.[14]

Answer: 2 de juny de 1972

Question: Quan va ser editat en LP?

Answer: Regne Unit

Question: On va ser editat en LP?

Answer: Harvest/EMI

Question: Quina discogràfica el va editar al Regne Unit en LP?

Answer: el disc d'or

Question: Què va aconseguir l'any 1977?

Context: El procés d'organització va ser el mateix que en el seu anterior projecte de banda sonora More; Schroeder els va donar una edició final de la pel·lícula, els va explicar la temàtica i els va indicar en quins punts aniria la música. L'estudi de gravació comptava amb 16 pistes, fet que Pink Floyd va aprofitar per a experimentar amb idees musicals i tècniques de gravació. Aquesta experimentació, que ja havien iniciat a Meddle i que va continuar en aquesta banda sonora, va acabar desembocant i consolidant-se en el The Dark Side of the Moon, àlbum que va consolidar per sempre més el seu catàleg.[6] El disc va ser compost i gravat en tan sols dues setmanes a França.

Answer: el mateix que en el seu anterior projecte de banda sonora More

Question: Com va ser el procés d'organització?

Answer: 16

Question: Quantes pistes tenia l'estudi de gravació?

Answer: Pink Floyd

Question: Qui va experimentar amb idees musicals i tècniques de gravació?

Answer: dues setmanes

Question: En quant de temps va ser compost i gravat The Dark Side of the Moon?

Answer: França

Question: On va ser compost i gravat The Dark Side of the Moon?

Context: Segons Andy Mabbet, en la guia que va editar sobre el grup britànic,[5] aquest disc és un punt d'inflexió en la carrera del grup, ja que en el tema «Wot's... Uh The Deal» (Què és...? ah, el Negoci) es tracta el tema que la banda estava creixent, canviant les seves actituds vers el negoci de la música, i que ells ja eren homes de família. A través d'aquests aspectes del disc es poden intuir les arrels del que seria el seu següent disc, The Dark Side of the Moon.[4]

Answer: Andy Mabbet

Question: Qui va editar una guia sobre el grup britànic?

Answer: un punt d'inflexió en la carrera del grup

Question: Què és per a Andy Mabbet aquest disc?

Answer: «Wot's... Uh The Deal»

Question: En quin tema es tracta que la banda estava creixent?

Context: La coberta de l'àlbum va ser dissenyada, com altres dels àlbums de Pink Floyd, per Hipgnosis. És una fotografia d'un home assegut en un arbre que s'ha pres fora de focus al punt de distorsió completa. L'àlbum va ser llançat al Regne Unit el 2 de juny de 1972, i després als Estats Units el 15 de juny de 1972, ambdós de la mà de Harvest Records. L'àlbum va aconseguir la primera posició de les llistes a França,[18] la sisena posició a la llista britànica d'àlbums,[11] i la 46a[8] a la llista americana (on va aconseguir la certificació d'Or per part de la RIAA el 1997).[19] El 1986, l'àlbum va ser editat en CD. Una versió digital remasteritzada va ser editada també en CD el març de 1996 al Regne Unit i a l'agost del mateix any als Estats Units.

Answer: Hipgnosis

Question: Qui va dissenyar la coberta de l'àlbum?

Answer: assegut en un arbre

Question: Com està l'home de la fotografia de la coberta de l'àlbum?

Answer: 2 de juny de 1972

Question: En quina data va ser llançat l'àlbum?

Answer: França

Question: En quin país va aconseguir l'àlbum la primera posició de les llistes?


La donna del lago

Context: El 1860 La donna del lago va ser oblidada fins al seu renaixement a Florència el 1958.[22] Va ser escoltat al Festival de Camden, de Londres, amb la soprano Kiri Te Kanawa en el paper principal el 1969 i a Houston el 1983, en una producció que també va ser vista al Covent Garden. L'aparició a finals de 1970 de les veus que podien fer front als papers de tenor escrits per al duo de Nàpols va estimular el renaixement de Rossini pel Festival de Pesaro, que la va presentar el 1981 i 1983.[20]

Answer: 1860

Question: Quan es va oblidar La donna del lago?

Answer: Florència

Question: On va renéixer La donna del lago el 1958?

Answer: Kiri Te Kanawa

Question: Quina soprano va fer el paper principal de La donna del lago al Festival de Camden?

Answer: Londres

Question: En quina ciutat es celebra el Festival de Camden?

Answer: el 1981 i 1983

Question: Quan va presentar Rossini La donna del lago al Festival de Pesaro?

Context: La donna del lago (La dama del llac) és una òpera en dos actes de Gioachino Rossini, amb llibret italià d'Andrea Leone Tottola, basat en la traducció francesa[1] del poema The Lady of the Lake (1810) de Walter Scott. S'estrenà al Teatro San Carlo de Nàpols el 24 d'octubre de 1819. A Catalunya es va estrenar al Teatre de la Santa Creu de Barcelona el 17 de maig de 1823.[2]

Answer: dos

Question: Quants actes té La donna del lago?

Answer: Gioachino Rossini

Question: De qui és l'obra La donna del lago?

Answer: Andrea Leone Tottola

Question: A qui pertany el llibret de l'obra La donna del lago?

Answer: The Lady of the Lake

Question: Quin poema va escriure Walter Scott l'any 1810?

Answer: Teatro San Carlo de Nàpols

Question: A quin teatre de Nàpols s'estrenà l'obra el 24 d'octubre de 1819?

Context: Els pastors estan vigilant els ramats a l'alba a la vora del Loch Katrine, i els homes en els boscos propers estan caçant (Cor: Del di la messaggiera). Elena travessa el llac i canta l'enyorança pel seu veritable amor, Malcom (Cavatina: Oh mattutini albori). A la vora del llac, Elena es troba el rei Jacobo que s'ha disfressat com a Uberto en l'esperança de trobar-se amb la bella Elena. Elena creu que és un caçador perdut i li ofereix ajuda. Giacomo es mostra conforme i els dos se'n van a la casa d'Elena (Duettino: Scendi nel piccol legno). Mentrestant els homes en el seu seguici busquen el rei disfressat (Cor: 0Uberto! Ah! Dove t'ascondi?).

Answer: els ramats

Question: Què vigilen els pastors?

Answer: el rei Jacobo

Question: Qui es troba Elena a la vora del llac?

Context: Els membres de la cort del rei s'han unit a ell en la sala del tron (Cor: Impogna il Re). Quan Elena intenta acostar-se al rei, el misteri se li revela: Uberto i el rei Giacomo són la mateixa persona. Giacomo, endolcint la seva postura pel seu afecte cap a Elena, decideix perdonar tant a Duglas com a Malcom. Elena s'alegra d'haver salvat tant al seu pare com al seu veritable amor, Malcom, mentre tothom s'alegra que la pau s'hagi restaurat (Rondo: Tanti affetti in tal momento!)[26]

Answer: en la sala del tron

Question: On s'han unit els membres de la cort del rei amb ell?

Answer: el misteri

Question: Què es va rebel·lar quan Elena intenta apropar-se al rei?

Answer: el rei Giacomo

Question: Qui era la mateixa persona que Uberto?

Answer: tant a Duglas com a Malcom

Question: A qui va perdonar Giacomo?

Context: La crítica local del Giornalle delle Due Sicilie havia anticipat un clima hostil, preguntant-se si Rossini es mantindria en els límits de Ricciardo e Zoraide, tant car als «veritables amants de la música», o si pel contrari donaria curs a la seva imaginació. Pel diari, imaginació equivalia a influència de la música alemanya «degenerada», fent-lo així responsable de la decadència de la música italiana. Amb aquesta preparació del públic, és lògic que aquest adoptés una actitud com a mínim recelosa i que escoltés en desgrat la riquesa orquestral i coral de l'òpera. Especial rebombori devia causar la presència, per exemple, de trompes a l'escenari.[23]

Answer: La crítica local del Giornalle delle Due Sicilie

Question: Qui havia anticipat un clima hostil?

Answer: a influència de la música alemanya «degenerada»

Question: A què equivalia imaginació per al Giornalle delle Due Sicilie?

Answer: com a mínim recelosa

Question: Quina va ser l'actitud del públic?

Answer: en desgrat

Question: Com va escoltar el públic la riquesa orquestral i coral de l'òpera?

Answer: Especial rebombori

Question: Què devia causar la presència de trompes a l'escenari?


Cristòfor Colom

Context: Va navegar junt amb Cristòfor Colom en el seu primer viatge al nou món, el 1492, com a capità de La Pinta. Amb fama d'home acabalat i destre en l'art de navegar, gaudia de gran prestigi a la comarca. Els franciscans de La Rábida el varen posar en contacte amb Cristòfor Colom i aquest es decidí a donar suport a l'empresa colombina, fet que resultà cabdal en l'organització del viatge. Martín Alonso morí pocs dies després del retorn del viatge i fou enterrat a l'església del monestir de La Rábida, segons la seva voluntat[173]

Answer: 1492

Question: Quina any va ser el seu primer viatge al nou món?

Answer: La Pinta

Question: Quin vaixell capitanejava?

Answer: de gran prestigi

Question: De què gaudia?

Answer: Els franciscans

Question: Qui el va posar en contacte amb Cristòfor Colom?

Answer: pocs dies després del retorn del viatge

Question: Quan va morir?

Context: Els historiadors acadèmics creuen que l'origen de Cristòfor Colom és genovès, i així queda reflectit en moltes obres i enciclopèdies. Amb tot, l'origen de Colom és prou lluny de resoldre's per a poder asseverar inequívocament ni el lloc de naixença ni la seva edat. Actualment, es mantenen algunes llacunes, contradiccions i misteris sobre la seva biografia, algunes de les quals són provocades pel mateix Colom: Hernando Colón (fill de l'almirall), en la seva Historia del almirante Don Cristóbal Colón, afirma que el seu progenitor no volia que fossin coneguts el seu origen i la seva pàtria.[13][14] La confusió inicial, unida a la pèrdua de documentació posterior o fins i tot a la falsificació de documentació,[15] ja iniciada pels descendents de Colom en els Plets colombins,[16] són fets que han propiciat, junt amb altres motius més polítics que no pas historiogràfics, l'aparició de múltiples hipòtesis sobre el bressol de Colom.

Answer: genovès

Question: Quin creuen que és l'origen de Cristòfor Colom?

Answer: Hernando

Question: Com es deia el fill de l'almirall?

Answer: que fossin coneguts el seu origen i la seva pàtria

Question: Què no volia Cristofor Colom?

Answer: Historia del almirante Don Cristóbal Colón

Question: Quin llibre va escriure Hernando Colón?

Context: El 1479, o el 1480, va contraure matrimoni amb Felipa Moñiz,[107] probablement a Lisboa, filla del colonitzador de les illes Madeira, Bartolomé de Perestrello,[108][109] i germana del governador de Porto Santo. Un cop casat, va viure a Porto Santo i a Madeira,[110] la qual cosa fa suposar que viatgés també a les Açores. La seva relació amb Felipa, de la classe alta portuguesa, li obriria portes per a la preparació del seu projecte.[105] El 1480 van tenir el seu únic fill, Diego Colón.[111]

Answer: amb Felipa Moñiz

Question: Com es deia la seva dona??

Answer: Bartolomé de Perestrello

Question: De qui era filla Felipa?

Answer: Porto Santo i a Madeira

Question: On va viure de casat?

Answer: alta

Question: De quina classe era Felipa?

Context: El 1904, Ugo Assereto descobrí, a l'Arxiu Notarial de l'estat de Gènova, entre les actes del notari Girolamo Ventimiglia (secció 2a., anys 1474–1504, núm. 266), un document atorgat a Gènova el 25 d'agost de 1479. En aquest document, es menciona un tal Cristoforo Colombo, ciutadà de Gènova, que per mandat de Paolo Di Negro fou enviat a l'illa de Madeira a comprar una certa quantitat de sucre. En aquest document, el tal Colombo assegura tenir vint-i-set anys (havia nascut, per tant, el 1451) i que marxa l'endemà en direcció a Portugal.[19][20]

Answer: Girolamo Ventimiglia

Question: Com es deia el notari?

Answer: Madeira

Question: On va ser enviat Cristoforo Colombo?

Answer: vint-i-set anys

Question: Quants anys tenia segons el document?

Context: El 25 de setembre de 1493, Colom tornà a salpar amb disset vaixells (5 naus i 12 caravel·les) i mil cinc-cents marins, en direcció a les Índies des del port de Cadis acompanyat per fra Bernat Boïl, a qui el papa Alexandre VI havia donat amb les seues butlles tots els poders pontificis per erigir esglésies, predicar i aplicar les penitències que trobés convenients.[232] Un altre destacat acompanyant de Colom fou el català Pere Margarit,[233] cap militar de l'expedició. També anaren amb Colom el navegant Miquel Ballester, Diego Colom, germà de Cristòfor, Miguel de Cuneo, Diego Alvar Chanca, Juan Ponce de León, Antonio de Torres, Pere Casaus (pare de Bartomeu Casaus), Juan de la Cosa, Alonso de Hojeda i fra Ramon Paner, primer etnògraf d'Amèrica.[234][235]

Answer: disset vaixells

Question: Quants vaixells van salpar?

Answer: mil cinc-cents

Question: Quants mariners hi anaven?

Answer: Cadis

Question: Des de quin port van salpar?

Answer: Pere Margarit

Question: Qui era el cap militar de l'expedició?

Answer: fra Ramon Paner

Question: Qui va ser el primer etnògraf d'Amèrica?

Context: El 12 de maig de 1492 Colom deixa la cort, ubicada a Granada, i es dirigeix cap a la vila de Palos de la Frontera. Quan arriba a la vila[n. 25] es va trobar amb l'oposició dels veïns, que desconfiaven d'un estrany. Una reial provisió[n. 26] dirigida a Diego Rodríguez Prieto i altres veïns de la vila, en la qual se'ls sancionava a servir a la corona amb dues caravel·les durant dos mesos,[n. 27][174][175][176] va ser llegida, el dia 23 de maig, a la porta de l'església de San Jorge,[177] on estava situada la plaça pública. No obstant això, els sancionats "acataren però no obeïren" l'ordre reial.[178]

Answer: Granada

Question: On estava ubicada la cort?

Answer: 23 de maig

Question: Quin dia van llegir la reial provisió?

Answer: Palos de la Frontera

Question: A quina ciutat va anar Colom?

Answer: a la porta de l'església

Question: On van llegir la reial provisió?

Answer: acataren però no obeïren

Question: Què van fer els sancionats?


Nucli cel·lular

Context: Altres estructures subnuclears apareixen com a part de processos patològics anormals. Per exemple, s'ha observat la presència de petites barres intranuclears en alguns casos de miopatia nemalínica. Aquest trastorn sol ser el resultat de mutacions en l'actina, i les barres en si es componen d'actina mutant, a més d'altres proteïnes citoesquelètiques.[31]

Answer: estructures subnuclears

Question: Què pot ser part de processos patològics anormals?

Answer: intranuclears

Question: Com són les barres que han trobat presents?

Answer: miopatia nemalínica

Question: En quina malaltia han trobat questes barres?

Answer: mutacions en l'actina

Question: De què és resultat aquest trastorn?

Answer: citoesquelètiques

Question: Quines proteïnes podem trobar a les barres?

Context: El nucli fou el primer orgànul a ser descobert. La il·lustració probablement més antiga conservada es remunta a Antonie van Leeuwenhoek, un dels primers microscopistes (1632–1723). Observà un "lumen" al nucli, als glòbuls vermells del salmó.[1] A diferència dels glòbuls vermells dels mamífers, els dels altres vertebrats conserven el nucli. El nucli també fou descrit per Franz Bauer el 1804[2] i amb més detall el 1831, pel botànic escocès Robert Brown en una xerrada a la Societat Linneana de Londres. Brown estava estudiant orquídies amb el microscopi quan observà una àrea opaca, que anomenà arèola o nucli, a les cèl·lules de la capa exterior de la flor.[3] No suggerí cap funció potencial per aquesta estructura. El 1838, Matthias Schleiden suggerí que el nucli té un paper en la generació de cèl·lules, i encunyà el nom "citoblast" ("formador de cèl·lules"). Creia haver observat noves cèl·lules formant-se al voltant dels "citoblasts". Franz Meyen fou un ferm oponent d'aquest punt de vista; descrigué la multiplicació de les cèl·lules per divisió i creia que moltes cèl·lules mancaven de nucli. La idea que les cèl·lules es poden generar de novo, sigui pel "citoblast" o d'una altra manera, contradeia el treball de Robert Remak (1852) i Rudolf Virchow (1855), que propagaren de manera decisiva el nou paradigma que les cèl·lules només són generades per cèl·lules (omnis cellula e cellula). La funció del nucli romania incerta.[4]

Answer: Antonie van Leeuwenhoek

Question: Qui va fer la il·lustració probablement més antiga?

Answer: als glòbuls vermells del salmó

Question: On va observar un "lumen" Antonie van Leeuwenhoek?

Answer: en la generació de cèl·lules

Question: En què té un paper segons suggerí Matthias Schleiden?

Context: Com que la membrana nuclear és impermeable a la majoria de molècules, calen porus nuclears per permetre el moviment de molècules a través de l'embolcall. Aquests porus travessen ambdues membranes, oferint un canal que permet el lliure moviment de molècules petites i ions. El moviment de molècules més grans, com ara proteïnes, està ben controlat, i requereix transport actiu regulat per proteïnes portadores. El transport nuclear és essencial pel funcionament cel·lular, car el moviment a través dels porus és necessari tant per l'expressió gènica com pel manteniment dels cromosomes.

Answer: impermeable

Question: Com és la membrana nuclear?

Answer: porus nuclears

Question: Què cal per permetre el moviment de les molècules?

Answer: transport actiu

Question: Què requereix el moviment de molècules més grans?

Answer: pel funcionament cel·lular

Question: Per a què és essencial el transport nuclear?

Context: Les molècules d'ARN acabades de sintetitzar són conegudes com a transcrits primaris o pre-ARNm. Han d'experimentar modificació posttranscripcional al nucli abans de ser exportats al citoplasma; l'ARNm que apareix al nucli sense aquestes modificacions és degradat en lloc de ser utilitzat per la traducció. Les tres modificacions principals són el càping 5', la poliadenilació 3', i l'empalmament d'ARN. Dins el nucli, el pre-ARNm està associat a una sèrie de proteïnes en complexos coneguts com a partícules de ribonucleoproteïnes heterogènies (RNPhn). L'afegit del 5' cap és cotranscripcional i és el primer pas de la modificació postranscripcional. La cua de poliadenina 3' només és afegida quan ja s'ha acabat la transcripció.

Answer: transcrits primaris

Question: Com es coneixen les molècules d'ARN acabades de sintetitzar?

Answer: posttranscripcional

Question: Quina modificació del nucli han d'experimentar les molècules d'ARN abans de ser exportats al citoplasma?

Answer: tres

Question: Quantes modificacions principals hi ha?

Answer: a una sèrie de proteïnes

Question: A què s'associa el pre-ARNm dins el nucli?

Answer: quan ja s'ha acabat la transcripció

Question: Quan s'afegeix la cua de poliadenina 3'?

Context: L'expressió gènica implica en primer lloc la transcripció, en què es fa servir l'ADN com plantilla per produir ARN. En el cas dels gens que codifiquen proteïnes, l'ARN produït a partir d'aquest procés és ARN missatger (ARNm), que després ha de ser traduït pels ribosomes per formar una proteïna. Com que els ribosomes es troben a l'exterior del nucli, cal exportar l'ARNm.[44]

Answer: la transcripció

Question: Què implica en primer lloc l'expressió gènica?

Answer: l'ADN

Question: Què es fa servir de plantilla?

Answer: pels ribosomes

Question: Per qui és traduït l'ARN missatger per formar una proteïna?

Answer: a l'exterior del nucli

Question: On es troben els ribosomes?

Answer: exportar l'ARNm

Question: Què cal fer per arriba als ribosomes?


Triceratop

Context: El primer espècimen anomenat que avui en dia s'atribueix al triceratop és un parell de banyes del front unides al sostre del crani, trobades a prop de Denver (Colorado) l'estiu de l'any 1887.[23] Aquest espècimen fou enviat a Othniel Charles Marsh, que creia que la formació geològica de la qual provenia datava del Pliocè, i que els ossos pertanyien a un inusual bisó particularment gran que va anomenar Bison alticornis.[23][24] L'any següent Marsh s'adonà que hi havia dinosaures banyuts, i aquell any publicà el gènere Ceratops a partir de restes fragmentàries,[25] però encara creia que B. alticornis era un mamífer del Pliocè. Li va caldre un tercer crani de ceratòpsid molt més complet per canviar el seu punt de vista. L'espècimen, recol·lectat l'any 1888 per John Bell Hatcher de la formació de Lance de Wyoming, fou descrit inicialment com una altra espècie de Ceratops.[26] Després de reflexionar, Marsh canvià les seves idees i li donà el nom genèric de Triceratops, acceptant que Bison alticornis era una altra espècie de Ceratops[27] (que més tard seria afegit a Triceratops[11]). La naturalesa robusta del crani de l'animal va permetre que molts exemplars fossin preservats com a fòssils, permetent estudiar les variacions entre espècies i individus. Per consegüent, les restes del triceratop han estat trobades a la formació Hell Creek dels estats estatunidencs de Montana, Dakota del Nord i Dakota del Sud, a la formació de Lance i a la formació Evanston de Wyoming, i a la formació de Laramie de Colorado. També se n'han trobat a la formació de Scollard de la província canadenca d'Alberta i a la formació del Frenchman de Saskatchewan, Canadà.[28]

Answer: prop de Denver

Question: On es va trobar el primer espècimen de triceratop?

Answer: a un inusual bisó particularment gran

Question: A què es creia que pertanyien els ossos Othniel Charles Marsh?

Answer: a Othniel Charles Marsh

Question: A qui van enviar l'espècimen trobat?

Answer: La naturalesa robusta del crani de l'animal

Question: Per què molts exemplars de triceratops van ser preservats com a fòssils?

Context: En un article presentat a Bristol (Regne Unit), a la conferència de la Societat de Paleontologia dels Vertebrats, John Scannella reclassificà els torosaures com exemplars de triceratop especialment madurs, possiblement d'un únic sexe. Jack Horner, el mentor de Scannella a la Universitat de Montana, remarcà que els cranis dels ceratops es componien d'os metaplàstic. Una característica de l'os metaplàstic és que s'allarga i escurça amb el temps, estenent-se i resorbint-se per crear noves formes. Segons Horner, s'ha observat una gran variació fins i tot en els cranis identificats com pertanyents a triceratops, "en què els juvenils tenen les banyes orientades cap enrere i els adults cap endavant". Aproximadament el 50% dels cranis de triceratops subadults tenen dues àrees primes al collar que corresponen a la ubicació dels forats dels cranis de torosaure, cosa que suggereix que els forats es desenvolupaven per compensar el pes que hauria afegit el creixement d'un collar més gran en els exemplars madurs de triceratop.[33]

Answer: John Scannella

Question: Qui va reclassificar els torosaures com exemplars de triceratop?

Answer: d'os metaplàstic

Question: De què va dir que era el crani del ceratops Jack Horner?

Answer: s'allarga i escurça amb el temps

Question: Quina característica té l'os metaplàstic?

Answer: una gran variació

Question: Què s'observa en els cranis de triceratops?

Context: S'ha especulat molt sobre les funcions dels guarniments del cap del triceratop. Les dues teories principals han girat al voltant de l'ús en combat i l'exhibició durant el festeig. Avui en dia es pensa que aquesta segona funció era en realitat la funció primària.[8]

Answer: sobre les funcions dels guarniments del cap del triceratop

Question: Sobre què s'ha especulat molt?

Answer: dues

Question: Quantes teories principals hi ha de la funció dels guarniments?

Answer: de l'ús en combat i l'exhibició durant el festeig

Question: Al voltant de què giren les dues teories?

Answer: l'exhibició durant el festeig

Question: Quina es pensa que era la funció primària avui en dia?

Context: El torosaure és un gènere de ceratòpsid descrit per primera vegada el 1891 a partir d'un parell de cranis, dos anys després de la identificació del triceratop. El gènere Torosaurus s'assembla a Triceratops quant a l'edat geològica, la distribució, l'anatomia i la mida, i ha estat reconegut com un parent proper seu.[32] Els seus caràcters distintius són un crani allargat i la presència de dues fosses al collar. Recentment, els paleontòlegs que investiguen l'ontogènesi dels dinosaures (el creixement i desenvolupament dels individus al llarg de la seva vida) de la formació de Hell Creek de Montana han presentat proves que ambdós animals formen un únic gènere.

Answer: el 1891

Question: Quin any es va descriure el torosaure?

Answer: d'un parell de cranis

Question: A partir de què van descriure el torosaure?

Answer: a Triceratops

Question: A quin gènere s'assembla el gènere Torosaurus?

Answer: com un parent proper seu

Question: Com ha estat reconegut el gènere Torosaurus respecte al gènere Triceratops?

Answer: dues

Question: Quantes fosses té al collar el Torosaurus?

Context: S'estima que un exemplar del triceratop podia arribar a mesurar entre 7,9 i 9 metres de longitud, entre 2,9 i 3 d'alçada,[5][6] i entre 6,1 i 12 tones de pes.[7] El tret més distintiu era el seu llarg crani, dels més llargs de tots els animals terrestres. Podia créixer fins a superar els dos metres de longitud[4] i podia arribar a representar quasi la tercera part de la longitud total de l'animal.[3] Tenia una única banya al musell, situada sobre els narius i un parell de banyes d'aproximadament un metre de llarg, una a sobre de cada ull. A la part posterior del crani tenia un collar ossi relativament curt. La major part dels altres dinosaures amb collar hi tenien fosses grans, mentre que el collar del triceratop era perceptiblement massís, sense fosses.

Answer: entre 7,9 i 9 metres

Question: Quina longitud podia mesurar un triceratop?

Answer: el seu llarg crani

Question: Qui tret era distintiu del triceratop?

Answer: fins a superar els dos metres de longitud

Question: Quan podia créixer el crani del triceratop?

Answer: al musell

Question: On tenia una única banya el triceratop?

Answer: un metre de llarg

Question: Quina longitud tenien les banyes de sobre els ulls?

Context: La teoria sobre el seu ús en l'exhibició sexual fou proposada per primera vegada per Davitaixvili l'any 1961 i anà guanyant acceptació des d'aleshores.[17][47][56] Es poden apreciar proves que l'exhibició sexual era important, tant en el festeig com en altres comportaments socials, en el fet que els dinosaures banyuts difereixen marcadament en els seus guarniments, fent cada espècie molt distintiva. Altres criatures modernes que també presenten banyes i guarniments els utilitzen en comportaments similars.[57] Un estudi recent del crani més petit del triceratop, un juvenil constatat, mostra que tenia el collar i les banyes desenvolupades a una edat molt primerenca, precedint el desenvolupament sexual i per tant probablement importants per la comunicació visual i el reconeixement específic en general.[58] Els grans ulls i trets els escurçats, unes característiques típiques dels "mamífers nounats bufons", també suggereixen que hi havia cura paternal en els triceratops.

Answer: Davitaixvili

Question: Qui va proposar la teoria del seu ús en l'exhibició sexual?

Answer: a una edat molt primerenca

Question: A quina edat tenia desenvolupat el collar i les banyes un triceratop juvenil?

Answer: per la comunicació visual i el reconeixement específic en general

Question: Per què sembla que eren importants el collar i les banyes al veure que l'exemplar jove ja les tenia?


Experiment de Davisson-Germer

Context: Al cap de pocs anys del descobriment de la difracció d'electrons, la dualitat ona-partícula també fou demostrada per a àtoms i molècules. Àtoms d'heli i molècules d'hidrogen foren difractats en les superfícies dels plans cristal·logràfics (100) de cristalls de fluorur de liti, LIF, fluorur de sodi, NaF, i clorur de sodi, NaCl, mentre que àtoms d'hidrogen foren difractats en superfícies de LiF. La difracció de neutrons també fou observada uns anys després.[20]

Answer: per a àtoms i molècules

Question: Per a què va ser demostrada la dualitat ona-partícula?

Answer: uns anys després

Question: Quan fou observada la difracció de neutrons?

Answer: de LiF

Question: En quines superfícies van difractar àtoms d'hidrogen?

Context: Per una altra banda l'experiment de Davisson-Germer derivà en la tècnica analítica anomenada difracció d'electrons de baixa energia, la qual s'empra per a l'estudi de les superfícies dels cristalls i dels processos que tenen lloc en elles. Els electrons emprats tenen energies entre els 10 eV i 200 eV, que corresponen a longituds d'ona entre 100 pm i 400 pm. D'aquesta manera és possible estudiar només les superfícies, ja que aquests electrons només són difractats pels àtoms de la superfície, o pels més propers a ella.[22]

Answer: difracció d'electrons de baixa energia

Question: En quina tècnica derivà l'experiment de Davisson-Germer?

Answer: per a l'estudi de les superfícies dels cristalls i dels processos que tenen lloc en elles.

Question: Per a què es fa servir la difracció d'electrons de baixa energia?

Answer: entre els 10 eV i 200 eV

Question: Quina energia tenen el electrons emprats?

Answer: entre 100 pm i 400 pm

Question: A quines longituds d'ona corresponen?

Answer: pels àtoms de la superfície

Question: Per què són difractats aquests electrons?

Context: El suggeriment d'Elsässer fou comunicat per Max Born als físics reunits a Oxford en un congrés de la British Association for the Advancement of Science l'estiu del 1926, al qual assistí Clinton J. Davisson.[11][12] Gràcies a aquest congrés, Davisson descobrí la importància i el significat del seu descobriment i el comentà amb Owen W. Richardson, Max Born i James Franck, els quals també li parlaren de la nova mecànica ondulatòria que havia acabat de publicar el físic Erwin Schrödinger.[13][14] Amb aquesta nova informació partí cap a Nova York amb l'objectiu de demostrar la naturalesa corpuscular dels electrons.[15]

Answer: de la British Association for the Advancement of Science

Question: En quin congrés estaven reunits els físics?

Answer: la importància i el significat del seu descobriment

Question: Què va descobrir Davisson en el congrés?

Answer: Erwin Schrödinger

Question: Quin havia publicat una nova mecànica ondulatòria?

Answer: la naturalesa corpuscular dels electrons

Question: Què volia demostrar a Nova York?

Context: La difracció de raigs X es produeix perquè aquesta radiació electromagnètica té longituds d'ona molt curta, entre 10 nm i 100 pm, comparables a les distàncies interatòmiques als cristalls (en el níquel aquesta és     D = 215  p m   {\displaystyle D=215\;pm}  ). En aquest cas es produeix una dispersió d'una manera especular, per reflexió, pels àtoms del cristall, i els diferents raigs difractats interfereixen amb interferències constructives i destructives. Les primeres reforcen la intensitat del feix i les segones l'anul·len.[16]

Answer: molt curta

Question: Com són les longituds d'ona de la radiació electromagnètica?

Answer: a les distàncies interatòmiques als cristalls

Question: A què són comparables aquestes longitud d'ona?

Answer: d'una manera especular

Question: Com es produeix la dispersió?

Answer: constructives i destructives

Question: Amb quines interferències interfereixen els diferents raigs difractats?

Answer: reforcen la intensitat del feix

Question: Què fan les interferències constructives?


Catedral de Sigüenza

Context: La nau central és del segle xiv i ja és d'estil gòtic, i la rosassa de la façana principal, del xv, està envoltada per diverses motllures en degradació. A més a més, té una sanefa a la part més exterior amb una ornamentació de «puntes de diamant». Ja al segle XV va ser el bisbe i futur cardenal Mendoza el que es va fer càrrec de les obres cobrint les voltes del creuer i reformant les del presbiteri. Al segle xvi l'obra més important va ser la girola que per a la seva realització va caldra demolir una part de la capçalera romànica, i varen desaparèixer les absidioles.[1]

Answer: xiv

Question: De quin segle és la nau central?

Answer: gòtic

Question: De quin estil és la nau central?

Answer: per diverses motllures en degradació

Question: Per què esta envoltada la rosassa de la façana principal?

Answer: Mendoza

Question: Qui es va fer càrrec de les obres al segle XV?

Answer: la girola

Question: Quina va ser l'obra més important del segle xvi?

Context: Al centre d'aquest cadirat es troba la cadira episcopal que té el respatller tallat amb dues imatges i l'escut del cardenal Mendoza. La cadira està coberta amb un gran dosser amb un pinacle que està realitzat en el mateix estil. Els escultors tallistes que van treballar en el cadirat del cor estaven sota la direcció de Martín Sánchez; també va participar un veí de Sigüenza anomenat Alfonso González. El 1503 estaven treballant Petit Juan, Francisco Coca i Martín Vandoma. La cadira del bisbe es creu que va ser realitzada pel mestre Rodrigo Alemán que també va treballar al cadirat del cor baix.[34]

Answer: la cadira episcopal

Question: Què hi ha al centre del cadirat?

Answer: tallat amb dues imatges i l'escut del cardenal Mendoza

Question: Com té el respatller la cadira episcopal?

Answer: un gran dosser

Question: Què cobreix la cadira episcopal?

Answer: Alfonso González

Question: Quin veí de Sigüenza va participar en la realització del cadirat del cor?

Answer: Rodrigo Alemán

Question: Qui es creu que va realitzar la cadira episcopal?

Context: El nou claustre d'estil gòtic tardà amb decoracions renaixentistes va substituir l'anterior romànic que, en tenir la sostrada de fusta, estava en un estat ruïnós. Va ser un encàrrec pel bisbe Bernardino López de Carvajal (1495-1511) quan ja era cardenal i residia a Roma; va rebre el suport del cardenal Cisneros, antic capellà major de la catedral. Les voltes de les galeries són de creueria sexpartita, amb les claus en policromia que representen els escuts del capítol catedralici i el del bisbe López de Carvajal. A la part est se situa la sala capitular d'estiu, l'antiga capella de Nuestra Señora de la Paz i museu diocesà, que està decorada amb una magnífica col·lecció de tapissos flamencs. També hi ha la capella de Santiago Zabedeo i la llibreria, del segle xvi, amb una portada decorada a l'estil plateresc.[33]

Answer: gòtic tardà

Question: De quin estil era el nou claustre?

Answer: en un estat ruïnós

Question: Com estava l'antic claustre romànic?

Answer: Bernardino López de Carvajal

Question: Qui va encarregar el nou claustre?

Answer: de creueria sexpartita

Question: Com són les voltes de les galeries del nou claustre?

Context: Davant la façana hi ha un atri construït al segle xvi, que era un antic cementiri dels canonges i els seus familiars. Està tancat per una reixa que té dues portes de forja; a la reixa apareix inserit l'escut del bisbe Francisco Delgado y Venegas amb la inscripció de «M. Sanchez em fecit an.1783» i una creu de coronament.[13]

Answer: un atri

Question: Què hi ha davant la façana?

Answer: al segle xvi

Question: Quan va ser construït l'atri?

Answer: un antic cementiri dels canonges i els seus familiars

Question: Què era l'atri?

Answer: dues portes de forja

Question: Què té la reixa que tanca l'atri?

Answer: del bisbe Francisco Delgado

Question: De qui és l'escut hi ha inserit a la reixa?

Context: Les portes laterals estan formades amb arcs de mig punt i arquivoltes. La més ben conservada és la del costat de l'evangeli. En aquesta porta es poden veure ornamentacions que fonamentalment són motius vegetals de grans fulles i entrellaçats ovoides. També s'observen bandes escacades que estan sostingudes sobre unes columnes amb capitells també tallats. Sobre ambdues portes es troba un finestral amb un arc de mig punt i unes columnes ben fines que sostenen unes petites arquivoltes llises.[15]

Answer: amb arcs de mig punt i arquivoltes

Question: Com estan formades les portes laterals?

Answer: la del costat de l'evangeli

Question: Quina és la porta lateral més ben conservada?

Answer: grans fulles

Question: Quins motius vegetals hi ha a la porta de l'evangeli?

Answer: tallats

Question: Com són els capitells de la porta de l'evangeli?

Answer: un finestral

Question: Què hi ha sobre ambdues portes?

Context: L'escultura de santa Maria és romànica, del segle xii. Es considera que va ser una ofrena del bisbe Bernardo de Agén, i era la imatge que l'acompanyava en les seves reconquestes dels territoris del bisbat. És de fusta de xiprer policromada, i la Mare de Déu porta sobre el genoll esquerre l'infant Jesús i amb la mà dreta sosté una flor de lis. Com al segle xiv la imatge ja estava molt deteriorada va ser reformada i va adquirir un «aire gòtic» i fou xapada en argent. Va ser venerada al primitiu retaule de l'altar major de la catedral, d'on li prové el nom popular de la catedral: Santa María de la Mayor. Quan es va construir el nou retaule per a la capella major, la imatge de la Mare de Déu es va traslladar a l'església de Santa María de los Huertos i l'any 1617 tornà a la catedral per ocupar un lloc al retaule de la capella de l'Anunciació. El 1673, es realitzà el trasllat definitiu a l'altar del rerecor. Durant la Guerra Civil espanyola, la imatge va patir diversos danys que van obligar a iniciar una nova restauració el 1974; es van retirar les xapes de plata que cobria la fusta policromada, deixant-la amb la que sembla que deuria ser la seva aparença original.[41]

Answer: romànica

Question: De quin estil és l'escultura de santa Maria?

Answer: del bisbe Bernardo de Agén

Question: De qui va ser ofrena l'escultura de santa Maria?

Answer: l'infant Jesús

Question: Què té l'escultura de santa Maria sobre el genoll esquerre?

Answer: argent

Question: De quin material van xapar l'escultura de santa Maria en reformar-la?

Answer: a l'església de Santa María de los Huertos

Question: On van traslladar la imatge de la Mare de Déu?


Catedral de Mallorca

Context: El tercer cos el formen els pinacles, tots de la mateixa altura, situats damunt els contraforts menors o embotits als contraforts majors. El tercer cos el constitueix la part superior dels contraforts majors i comença amb una imposta que corre, a l'alçada del cimal dels pinacles menors, pels costats exteriors dels contraforts. Només hi ha pinacles a les capelles de migjorn mentre que a tramuntana hi ha el pilar dels pinacles només a la primera capella de llevant. A les cares laterals dels contraforts majors hi ha una imposta que surt del peu de l'agulla del pinacle embotit. A partir d'aquesta imposta, tres impostes més divideixen el contrafort en quatre trams, iguals els tres inferiors i més petit el superior. Aquest darrer és limitat per una motllura com les de les altres impostes que, en el primer contrafort de la banda de llevant, separa els dos pinacles que els coronen i que són units per una claraboia de quatre roses. Els altres contraforts de migjorn acaben amb el pilar del pinacle sense agulla, que arriba fins a la rima de la nau central. A la banda de tramuntana és complet el pinacle de l'interior i de l'altre només hi ha el pilar, però, llevat del primer contrafort, cap no té cresteria.

Answer: la part superior dels contraforts

Question: Què constitueix el tercer cos?

Answer: a la primera capella de llevant

Question: On és el pilar dels pinacles?

Answer: del peu de l'agulla del pinacle embotit

Question: D'on surt la imposta de les cares laterals dels contraforts majors?

Answer: sense agulla

Question: Com és el pilar del pinacle dels altres contraforts de migjorn?

Context: El primer cor que va tenir el temple va ser una obra del segle XIV de l'artista Arnau Campredon que va quedar pràcticament destrossat en esfondrar-se un arc de la nau central el 1490. El pròxim cor es va finalitzar el 1536 en estil renaixement i on van treballar els mestres francesos Antoine Dubois, Philippe Fillau d'Orleans i l'aragonès Juan de Salas.[22] El cadirat del cor està realitzat en fusta de roure amb els respatllers gravats i consta de cent deu cadires. El 1904 Antoni Gaudí va traslladar i va reorganitzar el cor a tots dos costats del presbiteri en dos nivells i en dues fileres, col·locant al centre la càtedra episcopal i realitzant unes tribunes en alt per als cantors.[23]

Answer: Arnau Campredon

Question: De qui va ser obra el primer cor que va tenir el temple?

Answer: el 1490

Question: Quan es va enfonsar el cor creat per Arnau Campredon al temple?

Answer: 1536

Question: Quin any es va finalitzar el pròxim cor del temple?

Answer: renaixement

Question: De quin estil és el pròxim cor del temple?

Answer: Antoni Gaudí

Question: Qui va traslladar i va reorganitzar el cor el 1904?

Context: Les impostes del segon cos continuen pels contraforts dels absis laterals. Aquestes impostes i les del cos següent, format per la continuació dels contraforts majors, continuen pels contraforts de l'absis de la nau central o capella Reial. L'únic cos sense impostes és la capella de la Trinitat. Les impostes dels absis menors només continuen als quatre contraforts més propers i als següents desapareix la imposta de sota les gàrgoles. Just damunt la darrera imposta dels contraforts de la capella Reial hi ha una gàrgola.

Answer: Les impostes del segon cos

Question: Què continua pels contraforts dels absis laterals?

Answer: pels contraforts de l'absis de la nau central

Question: Per on continuen aquestes impostes i les següents?

Answer: la capella de la Trinitat

Question: Quin és l'únic cos sense impostes?

Answer: una gàrgola

Question: Què hi ha damunt la darrera imposta dels contraforts de la capella Reial?

Context: Aquest portal antigament anomenat dels Apòstols, està situat a migjorn mirant al mar i ha estat construït en estil gòtic per diferents escultors. La porta està partida per un mainell amb una imatge de la Mare de Déu amb l'Infant, d'obra Pere Morey l'original es conserva al museu diocesà i i substituïda al portal el 1917 per una còpia de Guillem Galmés.[11] El timpà es troba dedicat a l'Eucaristia representada per «l'últim sopar» realitzat per Jean de Valenciennes. La tradició conta que el tema va ser seleccionat pel gran nombre de jueus conversos que habitaven Palma. La idea era, sense exposar cap tema de l'Antic Testament, mostrar un tema cristià com la transformació del pa i el vi. Els apòstols sant Pere i sant Pau que són a tots dos costats del portal són obra de Guillem Sagrera. Té una gran ornamentació amb motius vegetals, geomètrics i animals fantàstics.[20]

Answer: dels Apòstols

Question: Com s'anomenava antigament aquest portal?

Answer: gòtic

Question: En quin estil van construir aquest portal diferents escultors?

Answer: la Mare de Déu amb l'Infant

Question: Quina imatge hi ha al mainell de la porta?

Answer: Guillem Galmés

Question: Qui va fer la imatge que hi ha al mainell de la porta?

Answer: Jean de Valenciennes

Question: Qui va realitzar l'últim sopar que hi ha a el timpà?

Context: Sobre l'origen de la construcció de les naus laterals, amb els seus absis, i de la central, hi ha tres teories. Segons una, que ja ningú no defensa, la catedral així com la coneixem actualment obeeix a un pla inicial. Una altra teoria, que es basa en indicis constructius, afirma que la seu originalment havia de tenir sols una nau de l'amplada de la capella Reial i que aquesta, doncs, havia de continuar fins al campanar amb la mateixa alçada i estructura que aquesta, segurament amb capelles laterals no sabem de quina forma, i que a mitjan segle xiv es va decidir passar a un pla de tres naus,[9] en un cas contrari al de la catedral de Sant Joan Baptista de Perpinyà i al de la seu de Girona. La darrera teoria, també per indicis constructius, parteix del canvi a un pla de tres naus de devers 1330, però totes molt més baixes que les actuals, a l'estil de la seu de Barcelona i amb poca diferència entre la major i les laterals, com a la seu esmentada i a Santa Maria del Mar, i que a mitjan segle XIV es decidí elevar totes les naus i fer la central encara més alta (Marcel Durliat). Es tractava d'un canvi de pla relacionat amb la reincorporació del Regne de Mallorca a la Corona d'Aragó (1343), com també l'aturada de les obres de Sant Joan el Nou de Perpinyà que tingué com a conseqüència el canvi de pla.

Answer: la reincorporació del Regne de Mallorca a la Corona d'Aragó

Question: Què va canviar el pla de construcció de la catedral segons la tercera teoria?

Answer: molt més baixes

Question: Com havien de ser les naus de la catedral segons la tercera teoria comparades amb les actuals?

Context: La façana primitiva també tenia quatre torres, però eren octogonals (com les columnes de l'interior, les torres de Llotja i les de la façana de Sant Nicolau), no tenien agulles, i les centrals seguien l'alineament de les columnes de les naus. Així mateix, acabava horitzontalment, com la de Barcelona fins a 1886, de manera que formava un gran rectangle, dividit per dues impostes paral·leles a terra i a la banda superior de la façana, mentre que ara a l'altura de les naus laterals només té llur alçària. Com a acabament final central d'aquesta façana a l'última reforma de finals del segle xix, es troba un frontó amb un gran relleu circular realitzat per Marc Llinàs que representa l'Assumpció de la Mare de Déu amb el sepulcre buit i un àngel sostenint la seva tapa, envoltada tota l'escena per un grup d'apòstols. Sobre aquest relleu va ser encarregada a l'escultor Lluís Font i Martorell, per al coronament de la façana, la figura exempta de Maria a la seva ascensió als cels, que per la seva altura i a causa de les cornises de la façana és poc visible.[25]

Answer: quatre

Question: Quantes torres tenia la façana primitiva?

Answer: octogonals

Question: Com eren les torres de la façana primitiva?

Answer: un frontó

Question: Què trobaren com a acabament final central de la façana durant l'última reforma de finals del segle xix?

Answer: Lluís Font i Martorell

Question: De qui és obra la figura exempta de Maria del coronament de la façana?


Simfonia núm. 1 (Martinů)

Context: El final és de difícil maneig, sobretot rítmicament, amb una energia cinètica pura amb poc descans. El final és un dels més bulliciosos i emocionants dels que es poden trobar en una obra simfònica del segle xx.[1] Només en el moviment final, allegro non troppo, s'entreveu certa esperança, que d'alguna manera prefigura el que serà l'esperit de la Simfonia núm. 4.[11]

Answer: xx

Question: A quin segle pertany l'obra?

Answer: en el moviment final

Question: On s'entreveu certa esperança?

Answer: allegro non troppo

Question: Com és el moviment final?

Context: El 12 de gener de 1942, Martinů va deixar França per anar a Lisboa i, finalment, a Nova York el 31 de març.[2] Encara no feia un any que era als Estats Units quan, el 19 de desembre de 1941, va escriure una carta al director rus emigrat Serge Koussevitzky en la qual expressava el seu desig de compondre una simfonia per a l'Orquestra Simfònica de Boston per a la següent temporada. En resposta, a principis de 1942 Koussevitzky va encarregar una obra per a gran orquestra en memòria de la mort de la seva muller Natalie.[3] De fet, el director la va voler honorar encarregant un seguit d'obres als músics més rellevants del moment mitjançant la Fundació Koussevitzky. Arran d'aquesta petició, Bartók escriuria el Concert per a orquestra, Stravinski una Oda, Milhaud la segona simfonia i Marc Blitzstein l'òpera Regina.[3]

Answer: Lisboa

Question: On va anar Martinů el 12 de gener de 1942?

Answer: 31 de març

Question: Quin dia Martinů va anar a Nova York?

Answer: França

Question: Quin país va deixar Martinů per anar a Lisboa?

Answer: Serge Koussevitzky

Question: A qui va escriure Martinů una carta el 19 de desembre de 1941?

Answer: el seu desig de compondre una simfonia per a l'Orquestra Simfònica de Boston

Question: Què expressava Martinů en la carta que va escriure a Serge Koussevitzky?

Context: El tercer moviment comença amb una melodia melancòlica amb els violoncels i contrabaixos; amb la introducció del vent i el batec incessant de notes greus repetides al piano, la tensió augmenta. Igual que amb el segon moviment, un solo queixós (aquest cop del corn anglès) constitueix la base per a una secció mitjana de contrast.[1] En aquest tercer moviment, de caràcter fúnebre, la corda executa una mena d'extens himne que podria ser una dolorosa elegia per l'aniquilació absoluta del poble txecoslovac de Lidice en represàlia per la mort de Reinhard Heydrich, Protector de Bohèmia i Moràvia, assassinat per patriotes txecoslovacs.[11]

Answer: melancòlica

Question: Com és la melodia amb la que comença el tercer moviment?

Answer: un solo queixós

Question: Què constitueix en el segon moviment la base per a una secció mitjana de contrast?

Answer: fúnebre

Question: Quin caràcter té el tercer moviment?

Answer: patriotes txecoslovacs

Question: Qui va assassinar a Reinhard Heydrich?

Answer: extens

Question: Com és l'himne que executa la corda en el tercer moviment?


Tapís de la Creació

Context: 12. Vent de l'oest, amb la inscripció "Cephirus" —'Vent de l'oest'. 13. Vent del sud, amb la inscripció Auster —'Vent del sud'.

Answer: "Cephirus"

Question: Quina inscripció té Vent de l'oest?

Answer: Vent del sud,

Question: On és la inscripció Auster —'Vent del sud'?

Context: En aquesta època, les representacions dels dies de la setmana són força escasses, però al Tapís de Girona se'n poden veure dues. A la part inferior esquerra hi ha un cercle amb la llegenda dies soli ('dia del Sol'), en referència al diumenge, simbolitzat com un home —segurament Hèlios— amb corona flamejant i sobre una quadriga amb cavalls de quatre colors, en correspondència amb la tradició romana; el fet de posar-li un globus terraqüi és la manera de cristianitzar la representació d'Hèlios. A l'altre costat del brodat hi ha el text dies lunae ('dia de la Lluna', dilluns), i es veu un carro tirat per dos bous, també com se simbolitzava a l'època romana; tanmateix, aquest quadre és fragmentari i n'ha arribat la representació completa.[29]

Answer: força escasses

Question: Com són en aquesta època les representacions dels dies de la setmana?

Answer: al Tapís de Girona

Question: On es poden veure dues representacions dels dies de la setmana?

Answer: un cercle amb la llegenda dies soli

Question: Què hi ha a la part inferior del Tapís?

Answer: al diumenge

Question: A què fa referència la llegenda dies soli?

Answer: quatre

Question: Quants colors tenen els cavalls de la quadriga?

Context: El cicle de la franja inferior procedeix probablement d'un Codex purpureus. Es creu que devia constar de tres tires, però només se'n conserva una part de la primera: Helena parla amb els jueus a Jerusalem, un d'ells cerca la creu i en troba tres. Aquestes escenes les presideix un personatge reial, possiblement Constantí,[22] que porta sobre el cap una corona del tipus kamelaukion d'estil romà d'Orient del segle xi, i, sobre les espatlles, la creu. Un manuscrit de l'època conservat a Vercelli (un antic manuscrit anglès del segle x) explica la història de la creu amb les mateixes escenes.[23] També Iacopo da Varazze, en la seva famosa Llegenda àuria, escrita entre 1263 i 1272, en transmet una versió àmplia que va tenir una enorme difusió en el món medieval.[24]

Answer: d'un Codex purpureus

Question: D'on procedeix probablement el cicle de la franja inferior?

Answer: amb els jueus

Question: Amb qui parla Helena?

Answer: Jerusalem

Question: On parla Helena amb els jueus?

Answer: kamelaukion

Question: De quin tipus és la corona que porta el personatge reial?

Answer: Un manuscrit de l'època

Question: Què és conserva a Vercelli?

Context: 10. Vent del nord, amb la inscripció "Septentrio"  —'Vent del nord'. 11. Vent de l'est, amb la inscripció "Subsolanus" —'Vent de l'est'.

Answer: "Septentrio"  —'Vent del nord'

Question: Quina inscripció té Vent del nord?

Context: El Tapís de la Creació ja devia ser a Girona entre finals del segle xi i començaments del xii. L'any 1097 es creu que va tenir lloc la col·locació del tapís a la catedral; la tela podria haver servit de catifa de luxe amb motiu del concili presidit a Girona, aquest mateix any, pel legat papal i arquebisbe de Toledo Bernardo de Sedirac. Tot i això, la primera referència documental del tapís és del segle xvi i prové de la visita de l'emperador Carles V a Girona.[14]

Answer: 1097

Question: Quan es creu que es va col·locar el tapís a la catedral?

Answer: la tela

Question: Què podria haver servit de catifa de luxe?

Answer: pel legat papal i arquebisbe de Toledo Bernardo de Sedirac

Question: Per qui va ser presidit el concili a Girona?

Answer: segle xvi

Question: De quant és la primera referència documental del tapís?


Solimà I el Magnífic

Context: A Hurrem se la sol considerar, almenys en part, com a responsable de les intrigues en el nomenament del successor. Encara que era dona de Solimà, no va exercir cap paper públic oficial com moltes de les seves contemporànies europees.[55] Això, però, no va impedir a Hurrem exercir una poderosa influència política. Atès que l'Imperi mancava de mitjans formals per a la designació d'un successor, la successió solia involucrar la mort de prínceps rivals per evitar disturbis civils i revoltes. Per intentar evitar l'execució dels seus fills, Hurrem va utilitzar la seva influència per eliminar aquells que donaven suport l'accés de Mustafà al tron.[45]

Answer: dona de Solimà

Question: Qui era Hurrem?

Answer: poderosa influència política

Question: Què va exercir Hurrem?

Answer: per evitar disturbis civils i revoltes

Question: Per què la successió podia implicar la mort d'altres prínceps rivals?

Answer: aquells que donaven suport l'accés de Mustafà al tron

Question: A qui va eliminar Hurrem?

Answer: dels seus fills

Question: De qui volia evitar Hurrem l'execució?

Context: Solimà va iniciar diverses campanyes navals contra els portuguesos a l'Oceà Índic, en un intent d'eliminar-los i restablir el comerç amb l'Índia. Els otomans van aconseguir conquerir Aden (a l'actual Iemen) el 1538, amb la finalitat de proporcionar una base per a les incursions otomanes contra les possessions portugueses a la costa occidental de les actuals Pakistan i l'Índia.[26] Els otomans van patir una important derrota el setembre de 1538 durant el setge de Diu, fet que els va portar a retirar-se de nou a Aden, ciutat que van fortificar, amb 100 peces d'artilleria.[26][27] Des d'aquesta fortificació, Süleyman Paixà va aconseguir prendre el control de tot el territori del Iemen, conquerint també la ciutat de Sanà.[26] No obstant això una revolta d'Aden en connivència amb els portuguesos, va permetre a aquests prendre de nou el control de la ciutat fins a la seva reconquesta el 1548 per part de Piri Reis. Finalment el mateix Piri Reis va comandar una flota que es va dirigir cap a l'Oceà Índic, aconseguint la captura de la ciutat de Muscat el 1552. Solimà va aconseguir disputar el control de les rutes comercials de l'Índia i mantenir un important nivell de comerç amb l'Imperi Mogol al llarg del segle xvi.[28]

Answer: 100

Question: Amb quantes peces d'artilleria van fortificar Aden?

Context: Així, en les lluites del poder aparentment instigades per Hurrem,[51] Solimà havia fet assassinar Ibrahim i el va reemplaçar per un gendre que comptava amb la seva simpatia, Rustem Paixà. El 1552, quan va iniciar-se la campanya a Pèrsia i Rustem va ser nomenat comandant en cap de l'expedició, s'iniciaren les intrigues contra Mustafà. Rustem va enviar un dels homes de més confiança de Solimà a enviar-li el missatge que, atès que no estava al capdavant de l'exèrcit, els soldats pensaven que havia arribat el moment de posar un jove príncep al tron. Al mateix temps, va difondre el rumor que Mustafà s'havia demostrat receptiu a la idea.

Answer: Ibrahim

Question: A qui va fer assassinar Solimà?

Answer: 1552

Question: Quan és va iniciar la campanya a Pèrsia?

Answer: lluites del poder

Question: Què instigava suposadament Hurrem?

Answer: Rustem Paixà

Question: Com es deia el gendre que comptava amb l'aprovació de Solimà?

Context: Després de l'enfonsament del Regne d'Hongria va aflorar una lluita de poder. Alguns nobles hongaresos van proposar que Ferran I d'Habsburg (1503-64), governador de la veïna Àustria i unit a la família de Lluís II per llaços de sang, fos el rei d'Hongria, citant acords previs que determinaven que els Habsburg ocuparien el tron hongarès si Lluís moria sense hereus.[13] Tanmateix, altres nobles preferien al noble Joan Szapolya, que comptava amb el suport de Solimà, i que no va ser reconegut per les potències europees cristianes. Es va desencadenar un conflicte a tres bandes quan Ferran I va tractar d'imposar el seu domini sobre tot el territori d'Hongria que va poder ocupar, i els fets conduïren en la divisió del regne el 1541. Solimà reclamà la major part de la moderna Hongria[14], coneguda com la gran plana Hongaresa i després d'eliminar l'amenaça de Stephen Maylad, col·locà la família Szapolya en el govern de Transsilvània, que convertí en vassalla del seu imperi. Ferran va reclamar l'Hongria Reial, que incloïa les actuals Eslovàquia, Croàcia Occidental i els territoris adjacents, fixant temporalment la frontera entre els Habsburg i els otomans.

Answer: Ferran I d'Habsburg

Question: Qui era el governador d'Àustria?

Answer: sense hereus

Question: Com havia de morir Lluís perquè els Habsburg ocuparen el tro hongarès?

Answer: 1541

Question: Quan es va dividir el regne?

Answer: les actuals Eslovàquia, Croàcia Occidental i els territoris adjacents

Question: Què incloïa l'Hongria Reial?

Context: Solimà també va ser conegut per sustentar una sèrie de desenvolupaments arquitectònics monumentals en el seu imperi. Va intentar transformar Istanbul en el centre de la civilització islàmica amb una sèrie de projectes que incloïen ponts, mesquites, palaus i diferents edificis amb finalitats socials i de caritat. La major part van ser construïts pel principal arquitecte del sultà, Mimar Sinan, amb el qual l'arquitectura otomana va assolir el seu zenit. Sinan va ser el responsable de més de tres-cents monuments repartits per tot l'imperi, que inclouen les seves dues obres mestres, la mesquita de Solimà i la mesquita de Selim, aquesta darrera construïda a Edirne durant el regnat del fill de Solimà, Selim II. Solimà també va restaurar la Cúpula de la Roca a Jerusalem i els murs de la ciutat de Jerusalem, que actualment encara limiten la Ciutat Vella. També va renovar la Kaaba de la Meca i va construir un gran complex arquitectònic a Damasc.[46]

Answer: Istanbul

Question: Quina ciutat pretenia Solimà que fos el centre de la civilització islàmica?

Answer: socials i de caritat

Question: Quina finalitat tenien els projectes que Solimà volia desenvolupar a Istanbul?

Answer: principal arquitecte del sultà

Question: Qui era Mimar Sinan?

Answer: més de tres-cents

Question: Quants monuments va fer Sinan a l'imperi?

Answer: la Ciutat Vella

Question: Què limiten els murs de la ciutat de Jerusalem?

Context: La seva tasca administrativa és equiparable a les seves victòries militars. Com a estadista, reorganitzà l'administració promulgant un nou codi legislatiu amb un sistema impositiu més just i modern, reduint les penes d'alguns delictes menors i castigant alguns oficials corruptes. Va tenir també una especial atenció a les minories cristianes i jueves que vivien a l'Imperi i va incrementar notablement el nombre de centres educatius. Va ser reconegut per envoltar-se d'excel·lents col·laboradors, els quals solia elegir pels seus mèrits, sense tenir en compte el seu estatus o rang social. Entre aquests destaquen els polítics Pargali Ibrahim Paixà i Damat Rüstem Paixà, l'arquitecte i urbanista Sinan i o el poeta Baki.

Answer: oficials corruptes

Question: A qui castigava el nou codi legislatiu?

Answer: les penes d'alguns delictes menors

Question: Què va reduir el nou codi legislatiu?

Answer: cristianes i jueves

Question: Quines minories vivien a l'Imperi?

Answer: pels seus mèrits

Question: Com elegia els seus col·laboradors?

Answer: a l'Imperi

Question: On vivien les minories cristianes i jueves?


Anaclet

Context: Les teories sobre quin dels dos noms va utilitzar o el perquè del seu ús i significat són diverses, però Gurugé creu que l'ús de Clet per fer desaparèixer la connotació d'antic esclau no és plausible, car en aquella època no era un gran estigma social. Un segon cas seria que Clet fos el seu nom original i en esdevenir bisbe de Roma l'allargués a Anaclet per donar-li el sentit d'irreprensible; això ocorreria durant el seu episcopat, però també podria haver estat atribuït després pels historiadors de l'Església antics, almenys abans de c.175, quan Ireneu de Lió li dóna aquest nom a la seva obra.[8] Alguns han relacionat el significat d'aquest nom amb l'afirmació de sant Pau l'Epístola a Titus, a la Bíblia, dient «[...] que cada un sigui irreprensible, marit d'una sola muller, que tingui els fills creients, no titllats de llibertinatge ni insubmisos. Perquè cal que el bisbe sigui irreprensible, com a administrador de Déu; que no sigui arrogant, ni iracund, ni donat al vi, ni violent, ni donat a negocis bruts [...].»[10][11]

Answer: per fer desaparèixer la connotació d'antic esclau

Question: Per què deien que havia fet servir el nom de Clet?

Answer: en esdevenir bisbe de Roma

Question: Quan hauria canviat el nom de Clet per Anaclet?

Answer: historiadors de l'Església antics

Question: Qui li podia haver atribuït el nom d'Anaclet?

Answer: Ireneu de Lió

Question: Qui li donà el nom d'Anaclet a la seva obra?

Context: És difícil construir una biografia amb les escasses i dubtoses dades i la duplicitat entre Anaclet/Clet. El seu origen és difícil de discernir. Segons Francesco Scorza, la falta de més notícies històriques sobre ambdós demostra que es remunten a un únic personatge. Si se segueix el Liber Pontificalis, aquest diu que Clet era el tercer bisbe i era d'origen romà, del districte vicus Patricius, fill d'Emilià, mentre que Anaclet era el cinquè i era d'origen grec, fill d’un atenès anomenat Antíoc.[2][3]  L'Annuario Pontificio segueix la primera versió i el fa romà.[1]

Answer: amb les escasses i dubtoses dades

Question: Amb què no es pot construir una bibliografia d'Anaclet?

Answer: entre Anaclet/Clet

Question: Quina duplicitat no ajuda a l'hora de construir una bibliografia d'Anaclet?

Answer: El seu origen

Question: Què es difícil de discernir d'Anaclet?

Answer: la falta de més notícies històriques sobre ambdós

Question: Per què Francesco Scorza dedueix que es tracta d'un únic personatge?

Context: La tradició cristiana el fa màrtir. Es discuteix si realment va patir persecució, durant el regnat de Domicià o el de Trajà, o bé que hagués mort en pau.[4] La data de la seva mort no és exacta, i s’acostuma a citar entre els anys 90 i 91.[6] Tanmateix, malgrat la duplicitat en el Liber Pontificalis, aquesta obra esmenta en ambdós casos que Anaclet/Clet va ser enterrat al turó Vaticà, al costat de sant Pere, un el dia 26 d'abril i l'altre el 13 de juliol.[2][3] No obstant això, a causa de la duplicitat, al llarg del temps van aparèixer dos sants màrtirs en els diferents martirologis. El Martirologium Hieronymianum introdueix ambdós bisbes en diferents dates, el 23 i el 31 de desembre. El de Beda, de finals del segle viii, fa una correcció de l'anterior i estableix a Clet el 26 d'abril. El Martyrologium Floro estableix la festivitat d'Anaclet, seguit del Martyrologium Adonis, però que també introdueix la de Clet el 13 de juliol. Caesar Baronius també inclou ambdues dates.[5]

Answer: La tradició cristiana

Question: Qui va fer màrtir a Anaclet?

Answer: de Domicià o el de Trajà

Question: En quin regnat hauria patit persecució Anaclet?

Answer: 90 i 91

Question: Entre quins anys es cita la mort d'Anaclet?

Answer: al turó Vaticà

Question: On va ser enterrat Anaclet segons el Liber Pontificalis?

Answer: de sant Pere

Question: Al costat de qui va ser enterrat Anaclet segons el Liber Pontificalis?

Context: En termes més generals, segons A. Hauck, Anaclet hauria sigut un prevere romà de finals del segle I, probablement consagrat per sant Pere, com en el cas del seu predecessor, Lli.[4] Philip Schaff opina que Anaclet, i també Lli i Climent I, va ser present en l'administració de l'Església per part de Pere i Pau, bé com assistent o en el govern d'algun sector o congregació, car l'Església no era encara una estructura centralitzada. Segons l'opinió de Richard Lipsius Anaclet era un prevere.[14]

Answer: un prevere romà

Question: Qui hauria sigut Anaclet segons A. Hauck?

Answer: sant Pere

Question: Qui hauria consagrat Anaclet segons A. Hauck?

Answer: assistent o en el govern d'algun sector o congregació

Question: Què podria haver fet Anaclet en l'administració de l'Església per part de Pere i Pa?

Answer: una estructura centralitzada

Question: Què no era l'església en l'època d'Anaclet?

Context: Les seves disposicions apareixen explicades generalment en el Liber Pontificalis. No obstant això, s'han considerat falses, i probablement són fruit de la intenció de l'autor del catàleg de mostrar que aquest bisbe va estar seguint les disposicions de sant Pere, associat al govern de l'església encara en vida de l'apòstol. Per exemple, s'esmenta l'establiment de les parròquies i el nomenament de 25 sacerdots es relaciona amb el mateix nombre de títols existents a Roma a finals del segle v, resultant una forma de justificar la seva existència. D'altra banda, a qui el Liber anomena Anaclet li atribueix la construcció i adornament d'un lloc d'oració i memòria a Pere i un lloc d'enterrament per als bisbes romans al costat d'on estava enterrat l'apòstol.[5][2][3][12]

Answer: en el Liber Pontificalis

Question: On apareixen explicades les disposicions d'Anaclet?

Answer: falses

Question: Com ha estat considerades les disposicions d'Anaclet?

Answer: 25

Question: Quants sacerdots va nomenar Anaclet segons el Liber Pontificalis?

Answer: 25

Question: Quants sacerdots hi havia a Roma a finals del segle v?

Answer: un lloc d'enterrament

Question: Quina construcció li atribueixen a Anaclet per als bisbes romans?


Retrat d'una noia jove

Context: Christus va marcar la noia d'una forma gairebé arquitectònica, rígida i a la vegada equilibrada. La model s'emmarca en un estret espai triangular horitzontal. La paret de darrere és majoritàriament plana, encara que la imatge està dividida per un angle recte que uneix el triangle invertit format pel seu vestit i la descripció lineal horitzontal del seu coll, cara i pentinat. El fons marca una innovació essencial en els retrats: la noia està col·locada contra una paret paral·lela que es defineix tant pel seu material (la meitat baixa és un arrambador de fusta) com per l'ombra de la noia que marca la distància que la separa. La model posa en un interior recognoscible que podria ser el de la seva pròpia casa.[2] Està il·luminada des de l'esquerra i projecta una ombra curvilínia contra la paret de la dreta que actua com a contrapunt al contorn del seu pòmul i cabell.[1] La corba de la barballera del seu barret està replicada i continuada per la corba del seu coll i espatlla. Aquest estil de barret sembla una evolució de l'hennin truncat, també de moda a Borgonya. La cinta negra que va sota la barbeta molt rarament es troba en altres imatges del període, i ha estat interpretat com un estil copiat dels masculins barrets chaperon, que tenien forma de cornette.

Answer: d'una forma gairebé arquitectònica

Question: De quina forma Christus va marcar la noia?

Answer: triangular horitzontal

Question: Com es l'espai que emmarca la noia?

Answer: l'ombra de la noia

Question: Què marca la distancia que separa la noia de la paret?

Answer: la seva pròpia casa

Question: Què podria ser l'interior on es va fer el retrat de la noia?

Answer: des de l'esquerra

Question: Des d'on està il·luminada la noia?

Context: El Retrat d'una noia jove és una pintura a l'oli. Vasari va atribuir el descobriment d'aquesta tècnica a Jan van Eyck, tot i que posteriorment va quedar demostrat que no va ser així, ja que l'ús de l'oli com a vehicle dels pigments ja s'utilitzava en obres pictòriques del segle xiii. El que sí que és destacable és el fet que Van Eyck transformés aquesta tècnica en un procediment d'una gran perfecció, emprant l'oli de llinosa amb altres dissolvents i vernissos que, aplicat en veladures, aconseguia l'assecament de les capes i facilitava les correccions.[10]

Answer: a Jan van Eyck

Question: A qui va atribuir Vasari el descobriment de la tècnica de pintura a l'oli?

Answer: a l'ol

Question: Amb quina tècnica està pintat el Retrat d'una noia jove?

Answer: segle xiii

Question: En quin segle ja s'utilitzava la pintura a l'oli?

Answer: en un procediment d'una gran perfecció

Question: En què va transformar Van Eyck la tècnica de la pintura a l'oli?

Context: Christus presenta la noia vestida amb exquisides robes i joies amb una elegància personal inusual. Amb el seu focus centrat en el cap i el detall de la seva expressió visual, el treball examina la relació entre artista, model, patró i espectador. Christus la descriu mirant fora de la tela de manera obliqua, però conscient de si mateixa amb una conducta que alguns crítics i historiadors troben desconcertant.[1] El crític Joel Upton la descrivia com "una perla polida, gairebé opalescent, sobre un coixí de vellut negre."

Answer: vestida amb exquisides robes i joies

Question: Com ens presenta la noia Christus?

Answer: una elegància personal

Question: Què trobem inusual en la noia?

Answer: en el cap

Question: On està centra el focus en la noia?

Answer: fora de la tela

Question: Cap on mira la noia?

Answer: desconcertant

Question: Com troben alguns crítics l'actitud de la noia?

Context: L'obra va ser pintada a Flandes durant el segle XV. En aquesta època existeix una societat avançada, amb una economia basada en els productes tèxtils de luxe i en el comerç, aquest afavorit per l'excel·lent situació estratègica de la regió: per Flandes hi passaven les grans rutes comercials terrestres que anaven des d'Itàlia i França cap a l'Atlàntic nord —Anglaterra i països nòrdics— i les rutes marítimes que anaven del mar del Nord al Cantàbric. A la burgesia flamenca li agradava el luxe i l'art, d'acord amb el desenvolupament dels seus interessos econòmics i intel·lectuals. Aquestes obres anaven destinades al propi gaudi, és a dir, eren per tenir-les i lluir-les a casa o bé a les seves capelles privades (és el que s'anomena la «pintura de devoció»). Per aquest motiu es considerava que la pintura era una tècnica ideal, manejable, barata i adequada per a reflectir els gustos burgesos.[8]

Answer: a Flandes

Question: On va ser pintada l'obra?

Answer: durant el segle XV

Question: Quan va ser pintada l'obra?

Answer: de luxe

Question: En quins productes tèxtils esta basada l'economia d'aquesta època a Flandes?

Answer: l'excel·lent situació estratègica de la regió

Question: Què afavoreix el comerç a Flandes?

Answer: el luxe i l'art

Question: Què li agradava a la burgesia flamenca?


Urbanisme de Barcelona

Context: A mitjans de segle es va produir un fet transcendental que va canviar per complet la fisonomia de la ciutat, l'enderrocament de les muralles. Durant els segles xviii i xix la població va anar creixent constantment (de 34 000 habitants a començaments del segle xviii a 160 000 a mitjans del xix), fet que va comportar un augment de la densitat poblacional alarmant (850 habitants per hectàrea), posant en risc la salubritat de la ciutadania. No obstant això, a causa de la seva condició de plaça forta, el govern central s'oposava a l'enderrocament de les muralles. Va començar llavors un fort clam popular, liderat per Pere Felip Monlau, qui el 1841 va publicar la memòria Abajo las murallas, en la qual defensava la seva destrucció per evitar malalties i epidèmies. Per fi, el 1854 es va donar el permís per al seu enderrocament, amb el qual es va donar la via de sortida per a l'expansió territorial de la ciutat.[99]

Answer: un augment de la densitat poblacional alarmant

Question: Què va comportar el creixement constant de la població a la ciutat?

Answer: la salubritat de la ciutadania

Question: Què posava en risc l'augment de la densitat poblacional a la ciutat?

Answer: a causa de la seva condició de plaça forta

Question: Per què el govern central s'oposava a l'enderrocament de les muralles de la ciutat?

Answer: Pere Felip Monlau

Question: Qui va liderar el clam popular a favor de l'enderrocament de les muralles a la ciutat?

Context: Els últims anys del segle van estar marcats per la cerca d'un urbanisme més sostenible i basat en criteris ecològics. Aquesta nova conscienciació es va plasmar en la cerca d'uns espais públics adaptats a l'entorn i projectats per als veïns, amb especial èmfasi en els equipaments i serveis comunitaris. Aquests criteris es van definir especialment en el Fòrum Cívic Barcelona Sostenible, celebrat el 1998.[235] Una de les principals realitzacions durant aquests anys en ares de la sostenibilitat ha estat l'aposta per la bicicleta com a mitjà de transport més ecològic: el 1993 es va instal·lar el primer carril bici a l'avinguda Diagonal, en un tram de 3 km;[236] des de llavors no ha parat d'augmentar l'espai destinat a bicicletes, l'ús de les quals ha estat afavorit igualment per la creació el 2007 d'una empresa municipal de lloguer de bicicletes (Bicing), amb diversos punts de parada per tota la ciutat.[237]

Answer: en criteris ecològics

Question: En què es basa la cerca d'un urbanisme més sostenible a la ciutat?

Answer: adaptats a l'entorn

Question: Com són els espais públics d'aquest urbanisme sostenible a la ciutat?

Answer: en el Fòrum Cívic Barcelona Sostenible

Question: On es van definir els criteris d'urbanisme sostenible per a la ciutat?

Answer: per la bicicleta

Question: Per quin mitja de transport s'ha apostat per fer la ciutat més sostenible?

Answer: a l'avinguda Diagonal

Question: On es va instal·lar el primer carril bici a la ciutat?

Context: El projecte de Cerdà era bastant innovador per a l'època, sobretot pel que fa a la delimitació d'espais verds i zones de serveis, atenent tant als aspectes funcionals com als lúdics i assistencials. Els edificis havien de tenir una altura de 16 metres (planta baixa i quatre pisos), i una profunditat de 10 a 20 metres. La distribució de l'Eixample seria de sectors de 20 x 20 illes, dividits en districtes de 10 x 10 i barris de 5 x 5. Cada barri tindria una església, un centre cívic, una escola, una guarderia, un asil i altres centres assistencials, mentre que cada districte tindria un mercat i, cada sector, un parc. També comptava amb instal·lacions industrials i administratives, i en l'extraradi situava un escorxador, un cementiri i tres hospitals. No obstant això, la majoria d'aquestes disposicions no van arribar a realitzar-se, a causa de l'oposició de l'Ajuntament, molest per la imposició del pla de Cerdà enfront del de Rovira que havia aprovat en el concurs, i degut també a l'especulació immobiliària, que va portar a construir les illes per tots els seus costats i no solament pels dos previstos per Cerdà.[103]

Answer: bastant innovador per a l'època

Question: Com era el projecte de Cerdà?

Answer: 16 metres

Question: Quina altura havien de tenir els edificis en el projecte de Cerdà?

Answer: de 5 x 5

Question: De quantes illes eren els barris en el projecte de Cerdà?

Answer: un mercat

Question: Què tenia cada districte en el projecte de Cerdà?

Answer: l'especulació immobiliària

Question: Què va portar a variar el projecte de Cerdà i construir les illes per tots els costats?

Context: El 1842 es va donar inici a un dels més clars factors de modernitat derivats dels nous avenços científics, la il·luminació de gas. Els primers carrers il·luminats van ser la Rambla, el carrer de Ferran i la plaça de Sant Jaume, concretament amb gas produït per destil·lació seca de l'hulla (gas ciutat). Aquest any es va crear la Societat Catalana per a l'Enllumenat per Gas, rebatejada el 1912 com Catalana de Gas i Electricitat. El 1856 es va aconseguir aplicar el gas a cuines i escalfadors domèstics.[89]

Answer: 1842

Question: Quin any es va iniciar la il·luminació de gas?

Answer: un dels més clars factors de modernitat

Question: Com va ser considerada la il·luminació de gas?

Answer: Sant Jaume

Question: Quina va ser la primera plaça il·luminada amb gas?

Answer: per destil·lació seca de l'hulla

Question: Com s'obtenia el gas per il·luminada els carrers?

Answer: 1842

Question: Quin any es va crear la Societat Catalana per a l'Enllumenat per Gas?

Context: Durant aquest període es van millorar nombrosos trams viaris de la ciutat, amb avingudes amples i freqüentment enjardinades pensades principalment per al trànsit per als vianants. Alguns exemples serien: l'avinguda de Gaudí, l'avinguda de Josep Tarradellas, el carrer Tarragona, l'enllaç de les Rambles antigues amb la rambla de Catalunya, el passeig de Lluís Companys, l'avinguda de la Reina Maria Cristina, la Via Júlia i la rambla de Prim. També es van obrir i es van reformar nombroses places, en molts casos també enjardinades, com les de Salvador Allende, Baixa de Sant Pere, Sant Agustí Vell, la Mercè, Sóller i Robacols.[216]

Answer: avingudes amples i freqüentment enjardinades

Question: Com es van millorar molts trams viaris de la ciutat?

Answer: per als vianants

Question: Per a qui estaven pensades les avingudes enjardinades de la ciutat?

Answer: places

Question: Què es va reformar i obrir també a la ciutat?

Context: En aquest període Barcelona va passar a formar part de la Monarquia Hispànica, sorgida de la unió de les corones de Castella i Aragó. Va ser una època d'alternança entre períodes de prosperitat i de crisis econòmiques, especialment per les epidèmies de pesta al segle xvi i per conflictes socials i bèl·lics com la Guerra dels Segadors i la Guerra de Successió entre els segles xvii i xviii, encara que en aquest últim segle repuntà l'economia gràcies a l'obertura del comerç amb Amèrica i a l'inici de la indústria tèxtil. La ciutat seguia encotillada en les seves muralles —l'única ampliació va ser a la platja, el barri de la Barceloneta—, malgrat que al final del període tenia gairebé 100 000 habitants.[58]

Answer: de la Monarquia Hispànica

Question: De què va passar a formar part en aquest període Barcelona?

Answer: de la unió de les corones de Castella i Aragó

Question: Com va sorgir la Monarquia Hispànica?

Answer: períodes de prosperitat i de crisis econòmiques

Question: Què va alternar en aquesta època a Barcelona?

Answer: al segle xvi

Question: Quan va ser l'epidèmia de la pesta a Barcelona?

Answer: l'obertura del comerç amb Amèrica

Question: Què va fer repuntar l'economia a Barcelona en aquesta època?


Casa Milà

Context: L'any 1975 Michelangelo Antonioni va fer servir La Pedrera com a escenari de la pel·lícula El reporter amb Jack Nicholson i Maria Schneider. Posteriorment s'hi han rodat Les últimes tardes amb Teresa, de Gonzalo Herralde (1983), Gaudí, de Manuel Huerga (1988), Els mars del sud, de Manuel Esteban (1992).[8] El 2001 també es van filmar algunes escenes de la pel·lícula Gaudi Afternoon, una comèdia de Susan Seidelman.[22] Darrerament s'ha incorporat a la llista una desconeguda pel·lícula "de culte" suïssa L'Inconnu de Shandigor dirigida Jean-Louis Roy el 1967.[23]

Answer: 1975

Question: Quin any es va fer servir La pedrera com a escenari d'una pel·lícula?

Answer: El reporter

Question: De quina pel·lícula va servir d'escenari La Pedrera?

Answer: Michelangelo Antonioni

Question: Qui va utilitzar La Pedrera com a escenari d'El reporter?

Answer: comèdia

Question: A quin gènere pertany la pel·lícula Gaudi Afternoon?

Answer: 2001

Question: Quan es van filmar algunes escenes de Gaudi Afternoon?

Context: Els patis, estructuralment, són una peça clau, ja que sostenen les càrregues de les façanes interiors. El sòl dels patis se sosté sobre uns pilars de ferro colat. Al pati el·líptic les bigues i jàsseres adopten una solució constructiva tradicional, però al cilíndric, Gaudí va aplicar una solució enginyosa en fer servir dues jàsseres cilíndriques i concèntriques tensades per bigues radials que, com si fossin els radis d'una bicicleta, van des d'un punt de la jàssera exterior contra dos punts -superior i inferior- de la jàssera central que fa funcions de clau de volta i treballa en tensió i compressió simultàniament. D'aquesta forma se suporta una estructura de dotze metres de diàmetre amb una peça de màxima bellesa i considerada «l'ànima de l'edifici» amb una clara semblança amb les criptes gòtiques.[26] La peça central va ser construïda en unes drassanes i Josep Maria Carandell l'assimila a la roda del timó, interpretant la intenció de Gaudí de representar el timó del vaixell de la vida.

Answer: les càrregues de les façanes interiors

Question: Què sostenen els patis?

Answer: sobre uns pilars de ferro colat

Question: Com es sosté el sòl dels patis?

Answer: de clau de volta

Question: Quina funció fa la jàssera central?

Answer: dotze

Question: Quants metres de diàmetre té l'estructura?

Answer: en unes drassanes

Question: On va ser construïda la peça central?

Context: Hi ha qui assegura que la disposició interior de la Pedrera procedeix dels estudis que Gaudí va fer de les fortaleses medievals. Una imatge que es reforça al terrat per la similitud de les xemeneies i els «sentinelles» amb gran elm a les sortides de les escales.[33] L'estructura de forja de les portes d'accés al vestíbul fuig de seguir qualsevol simetria, línia recta o esquema repetitiu. Ben al contrari, la seva visió evoca les bombolles de sabó que es formen entre les mans o les estructures cel·lulars vegetals.[29]

Answer: de forja

Question: Com és l'estructura de les portes d'accés al vestíbul?

Answer: de seguir qualsevol simetria, línia recta o esquema repetitiu

Question: De què fuig l'estructura de forja de les portes d'accés al vestíbul?

Answer: les bombolles de sabó

Question: Què evoca la visió de l'estructura de forja?

Answer: entre les mans o les estructures cel·lulars vegetals

Question: On es formen les bombolles de sabó?

Answer: les fortaleses medievals

Question: Què va estudiar Gaudí?

Context: Al pis dels Milà, el principal, va instal·lar el seu habitatge particular en Joan Comorera, secretari general del partit i conseller d'Economia de la Generalitat durant bona part de la guerra. L'any 1937, Comorera va patir un atemptat sense conseqüències a la porta de la Pedrera i es va construir un refugi al soterrani per a protegir-se dels bombardeigs. Quan varen entrar les tropes franquistes a la ciutat, els Comorera varen haver de fugir i els Milà varen retornar a casa seva.[8]

Answer: secretari general del partit i conseller d'Economia de la Generalitat

Question: Qui era Joan Comorera?

Answer: 1937

Question: Quan va patir Joan Comorera un atemptat?

Answer: a la porta de la Pedrera

Question: On va patir Joan Comorera l'atempat?

Answer: un refugi al soterrani

Question: Què es va construir per a protegir-se dels bombardeigs?

Context: De la façana original de Gaudí han desaparegut algunes reixes dels locals de la planta baixa. El 1928, la sastreria Mosella que va ser la primera botiga de la Pedrera, va fer unes obres i va eliminar les reixes. Aquesta qüestió no va preocupar ningú, ja que, al mig del noucentisme, uns ferros recargolats no tenien gaire importància. Se'n va perdre la pista fins que uns anys més tard uns nord-americans varen fer donació d'una d'elles al MoMa, on està exposada.[8]

Answer: algunes reixes dels locals de la planta baixa

Question: Què ha desaparegut de la façana principal?

Answer: la sastreria Mosella

Question: Quina va ser la primera botiga de la Pedrera?

Answer: 1928

Question: Quin any es van eliminar les reixes?

Answer: uns nord-americans

Question: Qui va fer la donació al MoMa?

Answer: al MoMa

Question: On està exposada una de les reixes?

Context: A les golfes s'ubicaven els safareigs en una estança diàfana sota una coberta en volta catalana subjecta per 270 arcs parabòlics de diferents alçàries i separats uns 80 cm. entre ells que tan aviat semblen el costellam d'un animal enorme com la forma d'una palmera i que configuren un terrat gens convencional, similar a un paisatge de valls i turons. La forma i ubicació dels patis interiors fa que els arcs s'elevin més quan l'espai s'estreny i baixin quan l'espai s'eixampla.[30][16]

Answer: A les golfes

Question: On s'ubicaven els safareigs?

Answer: diàfana

Question: Com era l'estança en la que s'ubicaven els safareigs?

Answer: uns 80 cm.

Question: Quina separació tenen els arcs parabòlics?

Answer: 270

Question: Quants arcs parabòlics subjecten la volta?

Answer: La forma i ubicació dels patis interiors

Question: Què fa que els arcs s'elevin més quan l'espai s'estreny?