Aqui teniu el que n'ha dit la premsa: crònica del Punt edició Penedès crònica del Diari de Vilanova 
Molt bó el comentari que fan d'Esquerra, sobre el seu suposat lerrouxisme amagat i el seu suposant independentisme light. Tot el que no sigui veure colons i invasions d'immigrants deu ser light. Pero el millor es aixó de que l'independentisme de Catalunya no pot caure en mans de comunistes. I aixó ho diu un paio que s'anomena Xavier Andreu que havia militat a CEDADE, organització nazi d'abast europeu fundada per ex-membres del partit nazi als anys 60, i que al xat s'ha negat un munt de vegades no ja que en fos el secretari general sino que estiguès als 33/UNC. Personalment no soc comunista pero una cosa és no ser-ho i una altre molt diferent és fer servir la demagògia anti-comunista per carregar contra qualsevol cosa que no siguin els 33/UNC, incloent Esquerra. Contra qui no escometen obertament perque no tenen collons. Aquesta demagògia anti-esquerra és la típica dels partidets d'extrema dreta que no gosen de mostrar-se realment com són. 
saps què passa manipulador? que la frase la va dir en Manel Pascual .Que jo sàpiga ningú ha negat mai que en Xavier Andreu estigui a UNITAT. Per cert, també es va parlar d'Esquerra a la xerrada, així que de collons/ovaris n'hi ha una estona per dir les coses pel seu nom. Podries venir a algunes xerrades i dignar-te a escoltar el que diem i no pas venir a difamar per aquí sense saber de què parles. 
Aixó ho diu el teu partidet del que aquest paio n'és el secretari general, així que ell hi deu coincidir suposo. Veig que aixó de manipulador se't va quedar gravat després de la foto aquella que vas manipular, que patètic va ser, sembla que no ho has superat. Encara hem fa somriure. Tanmateix el manipulador ets tu perque s'ha llegit al xat un munt de vegades posts on negaveu que aquest paio estiguès al partidet vostre, primer, i que hagi estat membre de CEDADE, després. Hem fa l'efecte que són els mitjans que enllaceu els que difamen, perque només esmento el que publiquen. 
jo he manipulat alguna foto? t'equivoques. Com sempre vens aquí a tirar merda sense cap argument ni fonament. Però bé, no haurieu de tenir por si resulta que som 4 gats, firquis nazis i tot això. 
No es tracta de vosaltres sino de com us poden fer servir l'aparell mediatic del nacionalisme espanyol per transmetre una imatge del independentisme com una colla d'arreplegats que fan una barreja de demagògia anti-comunista ressuscitada de la guerra freda amb tocs xenòfobs a l'estil d'un partit flamenc que molt sovint heu esmentat amb admiració com el vostre model a seguir. I si, vas ser tu qui vas manipular aquella foto, poc després vas canviar de nick de la vergonya que vas passar. 
I si, vas ser tu qui vas manipular aquella foto, poc després vas canviar de nick de la vergonya que vas passar. ui si , els flamencs son el nostre model has acabat? 
Hem sembla que has acabat tu, perque no és cap secret qui ets i al Raco poden trobar-se els fils on parleu amb gran fascinació sobre aquest partit flamenc ultradretà. Aïllat i marginat per tots els partits flamencs, inclosa l'esquerra independentista flamenca, al parlament de Flandes. 
 el que tu diguis per cert, jo no els defenso però mira què va sortir a l'Avui l'altre dia. Només per feixar clar com menteixes fins i tot dient que son uns marginats : El divorci belga reivindicació · Els moviments flamencs que reclamen la independència del territori més pròsper del país guanyen força canvi de perspectiva · L'històric nacionalisme cultural de Flandes ha donat pas a un nacionalisme de signe econòmic Laia Forès "A Bèlgica hi ha valons i flamencs. No hi ha belgues". La frase és de Jules Destrée, un polític belga de principis del segle XX. Ho va dir el 1912, però no seria estrany que algun altre polític pronunciés avui la mateixa frase. En els darrers temps, les distància entre les dues principals regions de Bèlgica, Flandes (neerlandòfona) i Valònia (francòfona), ha crescut i a Flandes s'alcen veus que demanen el divorci. El partit polític que lidera el moviment independentista a Flandes és el Vlaams Belang (Interès Flamenc), una formació d'extrema dreta que en les darreres eleccions del 2004 va obtenir el 24% del vots i es va convertir en la segona força de tota la regió i en la més votada a Anvers, la ciutat més important de Flandes. El seu president, Frank Vanhecke, defineix la seva formació com el partit de la independència flamenca. "El nostre objectiu és la creació d'un Estat independent flamenc per protegir la nostra identitat i defensar els interessos flamencs". A un any de les properes eleccions legislatives, altres formacions polítiques també comencen a deixar veure que les reivindicacions nacionalistes seran una de les banderes electorals. El Partit Socialista Cristià va presentar fa unes setmanes un projecte de Constitució de la "nació flamenca" i un grup d'empresaris flamencs van fer públic un manifest exigint el desmantellament de l'Estat belga. Els interessos flamencs als quals feia referència el líder del Vlaams Belang són ara, sobretot, econòmics. Si històricament Valònia havia estat la regió rica i pròspera del país gràcies a la indústria de l'acer i el carbó, a mitjans del segle XX l'abandonament de la indústria tradicional va fer que Valònia perdés pes econòmic. Paral·lelament, Flandes va desenvolupar noves indústries gràcies a les inversions exteriors. Atur i diners Flandes és avui la regió més pròspera de Bèlgica. La patronal de la part flamenca de Bèlgica xifra en 10.000 milions d'euros la suma anual que destina a la regió valona. A la regió flamenca és on es creen més llocs de treball i té uns nivells d'atur que són la meitat que a Valònia i a Brussel·les, la tercera regió del país. Davant d'aquesta situació, els nacionalistes flamencs argumenten que no estan disposats a pagar les despeses de l'atur dels seus veïns del sud. En un Estat federal com el belga, els nacionalistes reivindiquen, si no la independència, polítiques regionals diferenciades de la resta. Els moviments polítics, però també culturals i empresarials flamencs, s'han fet més evidents en els darrers mesos. "La idea del separatisme ha estat ignorada durant els últims deu anys, però ara és una idea omnipresent en tots els ciutadans belgues", diu el professor de la Universitat Catòlica de Lovaina Paul De Grauwe. Regions inseparables? En canvi, el catedràtic de ciències polítiques de la Universitat Lliure de Brussel·les, Pascal Delwit, afirma que els sentiments independentistes es troben només en alguns sectors flamencs i considera que "són reivindicacions amb arguments egoistes". La realitat és que hi ha elements que dificultarien portar a la pràctica la independència de Flandes. Dues raons, a banda d'un important deute públic, fan inseparables les dues grans regions belgues: la monarquia i Brussel·les. La monarquia belga és el veritable punt d'unió entre tots els ciutadans belgues, mentre que la capital del país i de les institucions europees es troba al centre de la lluita. Més enllà dels motius econòmics i els obstacles, el nacionalisme belga té les seves arrels en la qüestió cultural. Quan Bèlgica va aconseguir la independència el 1830, la llengua predominant era el francès, mentre que el flamenc estava discriminat. Aquest fet va aixecar un ressentiment que més d'un segle i mig després, quan els drets lingüístics dels flamencs estan consolidats (un 60% dels belgues parlen flamenc), determina les seves relacions amb els valons fins a punts insospitats. Relacions complexes Els casaments entre valons i flamencs només suposen un 2% de les unions entre belgues, els estudiants que volen anar a formar-se a l'altre costat del país poden demanar una beca Erasmus. Alhora, els mitjans de comunicació d'un costat i de l'altre simplement s'ignoren. Enmig d'aquest panorama no és gens estrany que la relació entre un diputat flamenc, Rik Daems, i una diputada valona, Sophie Pécriaux, hagi ocupat centenars de pàgines de diaris i hagi aixecat les crítiques d'altres polítics i fins i tot d'editorials de la premsa flamenca. 
Tal com diu l'Avui aquest partit és una formació d'extrema dreta. Ha aprofitat la precarietat laboral que a Flandes com la resta d'Europa pateix la gent per escampar una barreja de demagògia anti-comunista rància i xenofòbia que els ha permès esdevenir el partit més votat. Pero dels 124 escons del parlament flamenc només en te 32, els partits demòcrates flamencs el tenen aïllat i marginat. Incloent el Spirit, partit d'esquerra independentista amb 25 escons. Perque malgrat tot la gran majoría de flamencs no es deixen entabanar per la merda feixistoide. Varies vegades tu i algun altre heu obert fils per dir que aquest és el vostre model, alguna vegada fins i tot substituint aquest partit flamenc pel FN francès, no tinc cap intenció de renunciar a la democracia per la independència. Perque la independència, l'autodeterminació, és un dret democratic.
"Varies vegades tu i algun altre heu obert fils per dir que aquest és el vostre model, alguna vegada fins i tot substituint aquest partit flamenc pel FN francès, no tinc cap intenció de renunciar a la democracia per la independència. Perque la independència, l'autodeterminació, és un dret democratic." per favooooooooor prou troles. fer apologia del FN seria com fer-ho d'España2000 perquè la Catalunya Nord està ocupada per França a mi m'importa poc el que facin a Flandes, la veritat, ara no diguis que son uns marginats si son el partit mes votat 
Et rius quan escric que independencia i democracia són indestriables quan al teu partidet el secretari general ha estat membre actiu de CEDADE, un dels grupuscles nazis més coneguts a Europa aquests darrers 30 anys, sap greu pero al xat hi ha els fils on alguns que s'han definit dels 33/UNC expressaven la seva admiració pel FN de Le Pen. Es lo que hi ha. Aquest partit ultradretà a Flandes està aïllat i marginat per la resta de partits flamencs, començant pels independentistes democrates flamencs, és el partit més votat perque malauradament algunes persones front la precarització laboral que patim a Europa no han estat capaços de fer res més qu empassar-se la seva demagògia barroera i feixista. Pero, tal com t'he demostrat abans, són una minoría. 
 au que vagi bé 
Si, ja t'en pots anar... fuig amb la cueta entre les cames com els gossos. 
tu si que ets un gos 
D'atura català, no com tu que ets un petaner