Hehehehe, el títol sembla d'un fil feak, però no, és seriòs. Voldria saber si algú sap si hi ha descendents directes del reis de la corona d'aragó, és a dir, si encara hi ha algúna persona d'eixe "llinatge". Algú sap quelcom? ésque m'ho he preguntat moltes voltes. PD: Preguntat d'una altra manera, qui seria actualment l'hereu de la corona d'aragó? 
El primer comte de Barcelona, qui inicià la casa de Barcelona, va ser Guifré I, el Pilós, que va ser comte de Barcelona del 873 al 898 (ja era comte d'Urgell des del 870, i va ser comte de tots els comtats catalans). Martí I, l'Humà va ser el darrer rei de la casa de Barcelona. Morí el 1410. El títol va passar a la casa dels Trastámara en la persona de Ferran I (d'Antequera) el 1412, a partir de l'anomenat compromís de Casp. Encara que a molts no plagui el resultat, i que el procediment va ser una mica tèrbol, la nova dinastia va jurar les constitucions catalanes i va ser acceptada per les Corts, i per tant és una dinastia legítima. El darrer rei d'aquesta casa va ser un altre Ferran, el II, l'anomenat el Catòlic. Morí el 1516. Heretà el tro el seu nét Carles I, el primer dels Austries hispànics, el mateix 1516. El darrer d'aquesta dinastia va ser un altre Carles (curiós costum el de començar i acabar les dinasties amb el mateix nom), el II, que morí el 1700. El proper rei legítim va ser Felip d'Anjou, Felip IV (conegut com a Felip V pel seu número dins la dinastia castellana). Jurà les constitucions i fou acceptat com a rei el 1701. Va ser el primer i darrer Borbó legítim. Va regnar fins el 1704. Les Corts catalanes varen decidir rebutjar en Felip V i donar el tro a Carles d'Hapsburg, també de la dinastia dels Austries però de de la branca de l'imperi austriac. Va jurar les constitucions i fou acceptat com a rei, Carles III, el 1705. Va renunciar als seus drets sobre Catalunya el 1713, tot i que els catalans el varen seguir considerant el seu rei. Aquest va ser el darrer rei legítim de Catalunya. El proper rei va tornar a ser en Felip IV, el Borbó, però va aconseguir el tro per les armes i sense jurar ni respectar les constitucions catalanes, i per tant no se'l pot considerar legítim. Si es busca un hereu legítim caldria buscar-lo entre els descendents de Carles d'Austria. Tot i això, no estic segur de si seria correcte, doncs ell va renunciar als seus drets. Si els Hapsburg austriacs es consideren els hereus legítims, llavors el darrer d'aquesta nissaga va ser Maria Teresa (morí el 1780) qui va ser succeïda pels Lorraine-Hapsburg amb Josep II. El darrer rei d'aquesta nissaga va ser un altre Carles, el III (d'Austria) que va ser deposat el 1918 i morí el 1920. No sé si va deixar successors (que no varen regnar és segur; des del 1918 Austria és una república). Si existeixen, potser es podrien considerar els legítims hereus del tro català. Per acabar, tècnicament Catalunya no va ser mai un regne. Els seus orígens són el Comtat de Barcelona, el qual va acabar absorbint tots els altres comtats catalans. També té el rang de Principat de Catalunya (citat per primer cop en el testament de Jaume I). En qualsevol cas, el seu sobirà tenia el mateix rang efectiu (encara que no dinàstic) que un rei, doncs els comtes de Barcelona/prínceps de Catalunya (habitualment s'usava nomès el títol de comte) mai varen estar sotmesos a cap altre sobirà des que Borrell II va independitzar-se dels reis francs el 988. 
 El proper rei legítim va ser Felip d'Anjou, Felip IV (conegut com a Felip V pel seu número dins la dinastia castellana). Jurà les constitucions i fou acceptat com a rei el 1701. Va ser el primer i darrer Borbó legítim. Va regnar fins el 1704. Com pots dir tantes mentides en tant poques paraules?? - Felip V no era "legítim" sota cap definició. L'hereu de la corona era l'arxiduc Carles d'Àustria, però França va iniciar una guerra per col·locar-lo al tron. - Felip V no va ser MAI rei de Catalunya. Era rei d'Espanya, i, a més, va conquerir els Països Catalans per la força com una colònia. Inmediatament després va aplicar el Decret de Nova Planta per anul·lar-ne els furs. - Els catalans no "l'acceptaren" com a rei fins l'11 de setembre de 1714, quan va caure Barcelona. No sé un devia regnar fins el 1704, suposo que al país veí... 
 Com pots dir tantes mentides en tant poques paraules?? Primer de tot, no hauries de dir mentider a algú perquè pensi diferent que tu. Pot ser que simplement s'equivoqui de bona fe... o pot ser que siguis tu qui s'equivoca. En aquest cas, has ficat la pota ben endins. Em temo que no en saps gaire d'història del teu país. I no sabent-ne, hauries de ser més prudent abans d'acusar a ningú de mentider. - Felip V no era "legítim" sota cap definició. L'hereu de la corona era l'arxiduc Carles d'Àustria, però França va iniciar una guerra per col·locar-lo al tron. D'on treus això? Carles II, el darrer dels Austries hispànics, va nomenar com a hereu seu a Felip d'Anjou. Llavors no hi havia cap guerra. Així que l'hereu de la corona, de la Monarquia dels Austries Hispànics (que incloïa a Catalunya) era Felip d'Anjou, qui desprès va ser Felip IV (V). La guerra de Successió la va començar el bàndol de Carles d'Austria, que no va acceptar el testament per raons purament d'estratègia geopolítica. No pas França. Les Corts catalanes del 1701-02 van acceptar a Felip d'Anjou com a rei dels catalans, i Felip va jurar les constitucions catalanes. Això el converteix en rei legítim dels catalans. En aquell moment tot just començava la guerra a Europa i no tenia cap efecte a Catalunya. Va ser una acceptació lliure i totalment d'acord amb les constitucions de Catalunya. - Felip V no va ser MAI rei de Catalunya. Era rei d'Espanya, i, a més, va conquerir els Països Catalans per la força com una colònia. Inmediatament després va aplicar el Decret de Nova Planta per anul·lar-ne els furs. Felip IV (V) no era rei d'Espanya perquè Espanya no existia com a regne únic. El que hereta Felip són les diferents posessions de la Monarquia dels Austries Hispànics, que inclouen la major part d'Espanya (excepte Portugal) i un munt de territoris de fora d'Espanya (Flandes, Nàpols, el Franc Comtat, totes les colònies d'Amèrica...). Dins d'aquesta herència entrà el principat de Catalunya (que era la seva denominació més comuna) o comtat de Barcelona (que és el títol que figura al testament d'en Carles II). Quan les Corts catalanes del 1701-02 accepten a Felip i aquest jura les constitucions, l'herència es fa efectiva i Felip passa a ser comte de Barcelona. Com a més és rei, se'l considera rei dels catalans. I és un rei totalment legítim. El mateix passa als altres regnes de la Corona d'Aragó, incloent els dels Païssos Catalans. En tots aquests és nomenat rei de forma legal i legítima. Aquesta situació canvia el 1705 quan els diferents regnes de la Corona decideixen rebutjar Felip i nomenar com a nou rei Carles d'Austria. Cal remarcar que dels diferents regnes, nomès Catalunya pren l'iniciativa en favor de Carles abans de la presència de les tropes austracistes al país. Si no hagueren arribat les tropes austracistes, no és probable que s'haguera produït aquest canvi. En Carles jura les constitucions catalanes i és acceptat com a rei a les Corts del 1705. A partir d'aquest moment, Carles és el rei legítim. Però abans d'això (1701-05) ho era en Felip. Els Decrets de Nova Planta són posteriors, del 1709-1716, i llavors és quan Felip es fa rei de València, Aragó, Catalunya i Mallorca per la força de les armes, de manera ilegítima. Però això no treu que el seu anterior regnat fora legítim i d'acord amb les constitucions. - Els catalans no "l'acceptaren" com a rei fins l'11 de setembre de 1714, quan va caure Barcelona. No sé un devia regnar fins el 1704, suposo que al país veí... Vols el text de les constitucions catalanes aprovades a les Corts del 1701-02? Són signades pel rei Felip IV (de Catalunya; V de Castella). Vols la llista dels virreis de Catalunya nomenats pel rei Felip? Tot això ho va fer regnant a Catalunya entre el 1701 i el 1705. En resum, vols una petita bibliografia que et tregui del teu enorme error? 
Molt interessant. La única dada (o dades) que manquen son les del rebuig per part de la resta de Regnes de la Corona Catalano-Aragonesa a Felip d'Anjou. Si la saps estaria bé que les afegessis. 
Quina dada? Ja ho he dit, els altres regnes també varen rebutjar Felip i passar-se a Carles, encara que ho van fer quan van arribar les tropes austracistes. 
Cristina escrigué:  Aquesta situació canvia el 1705 quan els diferents regnes de la Corona decideixen rebutjar Felip i nomenar com a nou rei Carles d'Austria. Cal remarcar que dels diferents regnes, nomès Catalunya pren l'iniciativa en favor de Carles abans de la presència de les tropes austracistes al país. Si no hagueren arribat les tropes austracistes, no és probable que s'haguera produït aquest canvi. Dius que el 1705 els regnes de la Corona varen rebutjar el Felip però que només el Principat va acceptar el Carles. O manca una dada o tot això va esdevindre el mateix any 
Er... manca una data, amb 't', no una dada. Per això no t'entenia. A més, fixat que jo dic que nomès els catalans varen prendre la iniciativa per a acceptar en Carles abans de l'arribada de les tropes. El famós pacte de Gènova (juny de 1705) entre un grup de prohoms catalans austracistes i la corona anglesa, pel qual els primers es comprometien a que Catalunya se sumaria a la lluita a favor d'en Carles si Anglaterra donava suport material i polític. No dic que Catalunya fora l'únic regne a acceptar en Carles, dic que fou l'únic que va prendre la iniciativa abans de l'arribada de les tropes austracistes. El pacte de Gènova es va materialitzar el 22 d'agost del 1705, quan varen desembarcar les tropes austracistes (fonamentalment britàniques) i van rebre el suport d'uns milers de catalans, els anomenats vigatans principalment. Van assetjar Barcelona , la van prendre el 17 de setembre i l'Arxiduc Carles hi va entrar el 22 d'octubre. Fou acceptat com a rei i jurà les constitucions catalanes el 28 de novembre de 1705, i obrí Corts que van anar del desembre de 1705 al març de 1706 (abans m'ha ballat un any). La flota que havia desembarcat a Barcelona, abans havia passat pel País Valencià, i el 10 d'agost de 1705 desembarcà a Altea un contingent de tropes manades pel general Joan Baptista Basset. Aquestes tropes, recolzades per una sublevació de caràcter més aviat antisenyorial que proaustracista (els maulets i d'altres) van combatre els borbònics. Cap a final d'any ja controlaven el PV. Aragó es va amotinar contra els borbònics el 1706 i Carles va entrar a Saragossa el 15 de juliol. A Mallorca també es va produïr una revolta el 1706 i els mallorquins van reduïr les guarnicions borbòniques i es van unir a la causa d'en Carles. Total, que a final de 1706 en Carles tenia al seu favor tota l'antiga Corona d'Aragó, i controlava la major part del seu territori. 
Moltes gràcies per la informació. Pots seguir explicant que va passar després... 
És clar: "La Guerra de Successió i els setges de Barcelona (1697-1714)", de Josep M. Torras i Ribé; Ed. Rafael Dalmau O, si t'interessa més la part militar: "Història militar de Catalunya. Vol. III: La defensa de la Terra", de F. Xavier Hernàndez; Ed. Rafael Dalmau Alguna pregunta més? 
Es que ara no tinc opció d'accedir a aquest llibres (si no estan penjats a internet que no ho crec), però vaja, és igual, ja els llegiré quan pugui, gràcies 
Home, si vols et puc contestar a alguna qüestió concreta, però fer-te una narració completa dels fets de la Guerra de Successió... un pel massa feina fins i tot per a mi, que m'agrada el tema i enrotllar-me. Imagino que per internet es podrà trobar alguna narració històrica decent sobre el tema, però no ho sé. 
És igual, gràcies per la informació