He arribat fins esta web http://www.oc-valencia.org/ Sabeu esta gent de què va? Semblen occitanistes que diuen que parlem occità . Me sonava haver sentit que existia alguna gent que ho defensava però que ja havien desaparegut... 
La idea de certs occitanistes i occitanofils catalans de fer de l'espai cultural de les dues nacions un sol espai (i per alguns una sola nacio) ja es vella. No cal deixar-se emportar pels "bons sentiments". Una cosa és la solidaritat amb els occitants i una altra deixar-se estirar cap avall per una malentesa unitat que mai ha existit. Les dinàmiques de Catalunya (PPCC) i Occitània son diferents. Malauradament, Occitània i l'occità estan sota minims i agonitzant (en comparacio, Catalunya Nord guadiria de molt bona salut). Solidaritat si, confusio ahistorica no!!! L'occità i el català son llengues cosines germanes, amb un passat molt proper, i els reis catalans tenien possessions a Occitània. Pero el desti comu es va acabar amb la batalla de Muret el mil tres-cents i quelcom. 
Aya escrigué: La idea de certs occitanistes i occitanofils catalans de fer de l'espai cultural de les dues nacions un sol espai (i per alguns una sola nacio) ja es vella. No cal deixar-se emportar pels "bons sentiments". Una cosa és la solidaritat amb els occitants i una altra deixar-se estirar cap avall per una malentesa unitat que mai ha existit. Les dinàmiques de Catalunya (PPCC) i Occitània son diferents. Malauradament, Occitània i l'occità estan sota minims i agonitzant (en comparacio, Catalunya Nord guadiria de molt bona salut). Solidaritat si, confusio ahistorica no!!! L'occità i el català son llengues cosines germanes, amb un passat molt proper, i els reis catalans tenien possessions a Occitània. Pero el desti comu es va acabar amb la batalla de Muret el mil tres-cents i quelcom.La idea de certs catalanistes i catalonòfils valencians de fer de l'espai cultural de les dues nacions un sol espai (i per alguns una sola nació) ja es vella. No cal deixar-se emportar pels "bons sentiments". Una cosa és la solidaritat amb els catalans i una altra deixar-se estirar cap avall per una malentesa unitat que mai ha existit. Les dinàmiques del Regne de Valéncia i Occitània són diferents. Solidaritat sí. Confusió ahistòrica no!!! El valencià i el català són llengües cosines germanes, amb un passat molt proper, i els reis valencians tenien possessions a Catalunya. Perè el destí diferenciat va començar en 1238.
El valencià i el català son la mateixa llengua amb noms diferents. Entereu-vos d'una vegada.Enciclopèdies que afirmen el que he dit: Britannica, Larousse, Espada, Wikipedia, Den Store Encyklopaedi...Enciclopèdies que ho neguen: ... ... ... uikipedia és una enciclopèdia?L'or dels catalans?  Va home, que un suposat arqueòleg diga eixes parides te delicte.
Gemma escrigué: El valencià i el català son la mateixa llengua amb noms diferents. Entereu-vos d'una vegada.La gràcia de tot açò és que sovint es diu que la diferència entre català (català-valencià-balear) i occità (de Fenolhada cap amunt) és més aviat social i arran d'un desenvolupament diferenciat d'estàndard. És a dir, que també podriem considerar el català una varietat més dins l'occità i per tant tot el que ha "traslladat" este usuari a la versió valenciana seria cert.
Dir que el occità i el català-valencià siguen la mateixa llengua potser sí, es molt probable que hi hagen més diferències entre el baix alemany i l'alt alemany. Dir que valencià i català son llengües diferents es de retardat.
No, perquè les llengües no existixen com una cosa diferent de dialecte, mira't l'exemple dels països escandinaus. La concepció de "llengua" com a cosa diferent de dialecte és fonamentalment social i la filologia romànica normalment té unes característiques concretes de lo que entén per llengua, on es tendix a blocs grans com gallego-portugués, astur-lleonés, català-valencià, occità (recorda que hi ha molts per la separació de l'occità, especialment per la part del gascó), francés (oïl), etc. L'italià és l'excepció.Retardats són els que creuen tindre veritats absolutes en una cosa que desconeixen, en este cas la lingüística.
Suec, danés i noruec estan considerades llengües diferenciades, de la mateixa manera que el gallec i el portugués, que, per cert, tenen un grau de mútua inteligibilitat d'un 85%.Joshua Aaron Fishman, reconegudíssim sociollingüiste: "Cuando las lenguas parecen completamente semejantes entre sí, fonética, léxica y gramaticalmente, puede resultar de gran interés establecer su autonomía mutua, o por lo menos de la más débil respecto a la más fuerte. Donde no se estableciera tal autonomía, pudiera ocurrir que una 'no fuera más que' un dialecto (o variedad regional) de la otra, una subordinación que puede llegar también a formar parte de un razonamiento para el sometimiento político" (Fishman, Joshua, Sociología del lenguaje, Edit. Cátedra, Madrid, 1979, p. 51).
Suec, danés i noruec estan considerades llengües diferenciades, de la mateixa manera que el gallec i el portugués, que, per cert, tenen un grau de mútua inteligibilitat d'un 85%.Joshua Aaron Fishman, reconegudíssim sociollingüiste: "Cuando las lenguas parecen completamente semejantes entre sí, fonética, léxica y gramaticalmente, puede resultar de gran interés establecer su autonomía mutua, o por lo menos de la más débil respecto a la más fuerte. Donde no se estableciera tal autonomía, pudiera ocurrir que una 'no fuera más que' un dialecto (o variedad regional) de la otra, una subordinación que puede llegar también a formar parte de un razonamiento para el sometimiento político" (Fishman, Joshua, Sociología del lenguaje, Edit. Cátedra, Madrid, 1979, p. 51).
Suec, danés i noruec estan considerades llengües diferenciades, de la mateixa manera que el gallec i el portugués, que, per cert, tenen un grau de mútua inteligibilitat d'un 85%.En este cas es consideren llengües diferent no per tindre origen diferent, sinó per existir gramàtiques i normatives diferents. Cosa que el valencià no te (la de la RACV no te quasi usuaris i el seu ús en la producció de certs temes -temes científics, per exemple) és directament inexistent.El poble valencià ja ha elegit utilitzant les Normes de Castelló.
Això no és cert, l'estàndard valencià existix diferenciat de l'estàndard català. Unificades només estan les normes ortogràfiques, però hi ha un model de llengua estàndard diferent i dos acadèmies diferents, tot i ser estàndards compatibles*. Hi ha moltes altres llengües amb més d'un estàndard geogràfic, compatibles això sí, com l'anglés (britànic i americà, per exemple), el castellà (europeu, rioplatense, entre d'altres), el francés (l'europeu i el quebequés) o l'alemany (el federal, l'austríac i el suís).Parle del model estàndard de l'AVL, no el de la RACV, que eixa ja és una altra història.
Clar, el que jo dic. Els valencians hem elegit (utilitzat) un estàndard diferenciat dins d'una norma comuna, no una norma diferent.Els escandinaus podrien haver-ho fet i no ho feren, però no és el cas.
D'acord, aleshores és una confusió de termes. Norma es referix a model normatiu de llengua, és a dir, tot allò que s'admet com a "culte" i "bo", no a la ortografia. Sovint es confundix normatiu amb estàndard, el primer és allò acceptat i estàndard és una versió més "tancada" triant una serie de formes concretes, té com a finalitat que hi haja una versió comuna de la llengua en un lloc concret. Per això pensava que tu confonies "norma" amb "estàndard", però no, et referies a la ortografia.