M'agradaria saber si es penjarà la ponència com s'ha fet amb la d'anys anteriors. M'interessa força saber que han decidit al voltant del tema estudiantil. També la vull llegir per trobar algunes perles, perquè sempre n'hi ha de bones. Us posso alguns exemples de perles de l'última ponència tàctico-estratègica titulada: "CONSTRUINT LLIBERTAT: 70 ANYS DE MOVIMENT JUVENIL INDEPENDENTISTA". Que podreu trobar a la secció de documents de la seva pàgina web (http://www.jerc.net). Perla 1: Quan parla de les Assemblees de Joves a la pàgina 43: "En aquells espais on hi hagi joves que veiem que no podem articular amb les JERC, podem fer-ho amb assemblees de joves on hi participa la militància de les JERC i treballen a nivell de poble. En cap cas aquestes assemblees poden anar en el sentit de disminuir l’activitat de les JERC, sinó tot el contrari." Perla 2: Quan parla del moviment estudiantil a la pàgina 39: "Apostem pel reforçament –importantíssim- del moviment estudiantil a través de les organitzacions independentistes que treballen en aquest àmbit: Acció a Secundària, al Principat i País Valencià, i  Marcel  a les Universitats i Secundària als Països Catalans. Des de les JERC defensem la necessitat d’una única organització nacional d’estudiants a totsels centres d’ensenyament i cap a aquest objectiu destinarem els nostres esforços." Perla 3: Quan parla de socialisme al punt 6.1.2 a les pàgines 20-25: "6.1.2 Socialisme, un modus de vida digne, lliure i solidari per tots i totes Durant el segle XX s’han produït profundes transformacions socials, polítiques i econòmiques que han significat grans canvis en l’ordre mundial. La caiguda del mur de Berlín ha significat la consolidació del sistema econòmic capitalista a través del que s’ha anomenat el pensament únic, o el que és el mateix, fer creure a la gent que no hi ha alternatives al sistema del lliure mercat. Aquest sistema, si bé ha estat capaç de generar benestar en unes reduïdes capes de la població mundial, no ha realitzat una distribució equitativa de la riquesa i ha sumit en la pobresa a ¾ parts d’aquesta població mundial. En els darrers anys, i gràcies als avenços tecnològics (principalment en matè ria de transports i comunicacions), el capitalisme s’ha desenvolupat a través del fenòmen de la globalització, sense que hagi significat una major extensió i repartiment de la riquesa a nivell mundial. Al contrari, observem una major concentració de poder en mans de les grans multinacionals i les grans institucions econòmiques (BM, FMI...), controlades pels EUA. D’avant d’aquest escenari, l’esquerra està passant per un procés de desorientació. En alguns casos no ha estat capaç d’actualitzar-se i oferir respostes als nous problemes que se’ns plantegen, i en d’altres s’ha dretanitzat assumint la doctrina de l’anomenada Tercera Via, que no és res més que acomodar-se a les regles del capitalisme afegint-hi uns retocs de compassió sociall. Per això des de les JERC, apostem per encetar una nova etapa política basada en un socialisme democràtic i modern, capaç d’oferir respostes reals a la nova societat de la informació i de plantejar una reformulació de les relacions internacionals i dels organismes que les han de regir. Capaç de superar els dèficits del capitalisme i d’extendre els beneficis que pot donar la globalització arreu del món. Aquest socialisme ha de redefinir la societat i els seus agents per tal de poder establir una economia al servei de les persones, que garanteixi la igualtat d’oportunitats, l’accés gratuït als serveis bàsics i que asseguri la no discriminació per raons de raça, sexe, religió o opció sexual. En definitiva, una societat d’iguals, de persones i pobles lliures en un medi habitable. Elements bàsics: - Producció regulada potenciant els bens i serveis socialment necessaris i gravant aquells que no ho són i/o perjudiquen el medi ambient. La producció ha de basar-se en les necessitats socials i no responent al consum imposat per les grans multinacionals. Si no es necessita quelcom, no té perquè produir-se. Necessitem un major i més just repartiment de la producció i del consum. De la producció regulant la seva desarticulació arreu del món en recerca del mínim cost abaratint excessivament la mà d’obra i perjudicant l’entorn natural. I del consum, atenent a les necessitats socials de la població. Paradoxalment, mentre que actualment tenim els suficients mitjans com per alimentar sobradament el doble de la població mundial, gairebé 1.000 milions de persones es moren de fam. - Garantir l’accés als serveis i béns necessaris a un preu just. Hem d’apostar per una societat que garanteixi la prestació de serveis a tots/es els/les seus/es ciutadans/es, i l’obtenció per part d’aquests/es dels béns necessaris pel seu desenvolupament vital, social i intel·lectual, sense cap tipus de limitació econòmica. Per això és necessària la creació d’un veritable estat del benestar que doni cobertura social a aquestes necessitats, a partir de propostes que donin resposta a les noves problemàtiques de la societat actual. - Foment del cooperativisme. Hem d’evitar les grans concentracions empresarials i monopolis financers. Hem d’apostar per una organització de cooperatives, que en molts àmbits de la producció poden ajudar a socialitzar el treball i el seu benefici, a la vegada que també establir preus més justos per als/les consumidors/es responent més a les seves possibilitats i necessitats reals, que no pas als interessos econòmics de les grans multinacionals. Apostem pel mitjà i petit comerç. - El treball necessari per a aquesta producció ha de ser repartit. Apostem per un sistema econòmic que reparteixi el treball per tal d’evitar un elevat índex d’atur a través de la implantació de mesures com per exemple, la reducció de la jornada laboral a 35 hores setmanals. De la mateixa manera, també lluitem contra tots aquells mecanismes que precaritzen la situació laboral dels/les individus/es com per exemple les noves modalitats contractuals de l’actual reforma laboral imposada pel PP. - El benefici del treball ha de ser distribuït entre el conjunt de la societat. No poden existir diferències de remuneració per la mateixa feina, per raons d’ètnia, sexe o altres. Si tothom ha participat de l’elaboració d’un producte o de la prestació d’un servei, tothom n’ha de sortir equitativament recompensat. El benefici de qualsevol operació o activitat s’ha de distribuir proporcionalment a l’esforç invertit (atenent a les seves possibilitats i necessitats), i no en funció d’altres criteris com per exemple, socials, ètnics, etc. Hem de disminuir els beneficis empresarials i augmentar el salari de les persones d’acord amb el cost de vida real i salvant les diferències territorials. Només així aconseguirem una vertadera justícia social. Hem d’evitar la creixent (i interessada) distància entre rics i pobres. Només el 20% de la població posseeix el 84’7% de la renda mundial, és a dir, el 80% de la població s’ha de repartir poc més del 15% de la riquesa mundials, sent les dones i els/les joves els/les més afectats/des en aquest procés d’empobriment. - Socialització de la investigació i dels avenços tecnològics i centrar-los en la resolució de necessitats socials. Hem de posar la ciència al servei de les persones. La investigació ha de ser útil pel desenvolupament social, econòmic, cultural i ecològic de les societats, i en cap cas ha de respondre als capricis de les empreses privades o als interessos parcials de certs governs tal i com passa per exemple amb la inversió en investigació militar. Els descobriments científics han d’anar encaminats a la preservació de la salut i la guarició de malalties. Els beneficis dels avenços tècnics han de ser repartits entre la societat, i no convertir la ciència i la informació en simples mercaderies que aporten beneficis econòmics privats. S’ha de contemplar la possibilitat de rescat de patents quan aquestes siguin socialment necessàries. - Una societat desmilitaritzada. Els valors de la pau han de regir el funcionament social, polític i econòmic de les societats. De res serveixen els exèrcits, perquè no garanteixen la pau, i suposen una despesa econòmica innecessària que podria invertir-se en d’altres afers socials més importants per a la ciutadania. Tampoc contribueixen a la preservació del nostre entorn natural ja que utilitzen armaments nocius amb el medi ambient (per exemple, armes químiques i assaigs nuclears). D’altra banda suposen la imposició d’un sistema ideològic i pràctic basat en valors com l’autoritarisme, el masclisme i l’obediència cega. Creiem que els conflictes i les diferències no se solucionen mitjançant la guerra sinó el diàleg, la comprensió i el respecte. - Priorització de la societat civil i dels espais públics. La societat la formem tots, homes i dones, petits/es i grans, empresaris/es, estudiants i treballadors/es. El govern ha de respectar aquesta pluralitat i no ha d’actuar sempre en benefici de les empreses i altres espais privats. En el terreny econòmic, les privatitzacions només fan que precaritzar la situació laboral dels/les treballadors/es, i en d’altres àmbits com per exemple la cultura i l’ensenyament, redueixen els/les beneficiaris/es d’aquests serveis a un segment elitista de la societat, responent a criteris i capacitats econòmiques. Per tant, hem de potenciar els espais públics i garantir la seva accessibilitat per part de tothom, sense cap discriminació econòmica, i assegurar que l’opinió de tots/ es els/les membres que integren la societat civil, sigui escoltada. - Equilibri territorial, sostenibilitat ambiental. Hem de limitar la producció i el consum exagerats de tots aquells productes que perjudiquen el nostre entorn natural, alhora que intentar evitar que en nom dels avenços tecnològics o la producció "necessària", es produeixin determinats fenòmens que atempten a la sostenibilitat ecològica del planeta com per exemple, accidents nuclears, desforestacions (cada segon desapareixen 0,4Ha de bosc) o grans infrastructures (les que suposa l’aplicació del PHN entre d’altres). Apostem clarament pels tansports públics i no contaminants, especialment dins de les grans ciutats, i per un replantejament urbanístic respectant l’entorn natural i les relacions socials. I per tal de mantenir la nostra sostenibilitat territorial, creiem que s’han de preservar els espais naturals protegits i els d’interès cultural, a la vegada que potenciar les anomenades "zones verdes" en tots els nuclis urbans. - Únic sistema d’escola pública, abolició dels concerts educatius. L’aposta clara del govern ha de ser per un sistema educatiu basat en l’ensenyament gratuït, obligatori (a primària i secundària), laic, català i de qualitat, però sobretot públic per tal de garantir l’accés de tothom. La xarxa d’escoles privades s’incorporaran a la pública de manera paulatina. En aquest context, les escoles concertades no tenen sentit. Intentar anar disminuint progressivament el nivell nacional d’analfabetització i garantir el desenvolupament cultural i intel·lectual al llarg de la vida dels/les individus/es, i per tant posar èmfasi en les escoles bressol, escoles, instituts i universitats, però també en d’altres centres educatius com biblioteques, laboratoris, centres d’investigació, museus, etc. - Nova ètica i valors en les relacions socials. El liberalisme, la globalització, etc. han estès un sistema de valors que ens deshumanitza i ens porta a l’aïllament i incomunicació entre les persones. Hem de procurar crear una societat on les relacions entre els/les individus/es sigui una de les seves màximes preocupacions per tal d’evitar fenòmens de desintegració i marginació social. A més a més, també hem de procurar que aquestes relacions es fonamentin en una nova ètica no economicista i materialista, sinó basada en valors com la tolerància, el respecte mutu, la igualtat i la no discriminació. - Estat completament laic que potenciï els valors humanistes. Creiem que l’estat ha de ser aconfessional, és a dir, no ha d’imposar cap religió com a oficial, sense que tampoc discrimini determinades religions en favor d’altres més majoritàries. Així apostem per un estat fomentador dels valors basats en les persones i les relacions socials pacífiques i igualitàries amb independència de les seves creences. - Veritable democràcia participativa i no només representativa. No hem de deixar que els qui prenen decisions que ens afecten, ens deixin participar un cop cada quatre anys. Hem de procurar fer conèixer, estendre i normalitzar altres vies de participació de la ciutadania en els processos governamentals de presa de decisions, com ara referèndums o consultes populars sobre temes d’interès social (tal i com va fer per exemple la XCADE), i evidenciar d’aquesta manera una vertadera democràcia que escolta l’opinió de tots/es els/les seus/es membres, per tal de poder-los representar millor. - Societat mundial basada en la lliure relació dels diferents pobles del món. Hem d’acabar amb les relacions imperialistes i neo-colonialistes entre països, així com també intentar evitar actituds hipòcritament paternalistes respecte aquells països menys desenvolupats econòmicament. Els pobles s’han de relacionar en igualtat de condicions i respectant mútuament les seves cultures. Abolició del deute extern i de l’ofegament financer per part dels països capitalistes, envers els més desfavorits. - EL SUG (El Subsidi Universal Garantit) o la Renda Bàsica. També anomenat "Renda de Ciutadania". És una proposta per fer front a la pobresa de les societats i determinats problemes econòmics de les societats basades en un sistema capitalista com per exemple l’atur. Preten qüestionar què hem d’entendre per treball, si únicament aquelles activitats remunerades, també d’altres, com les feines domèstiques o el voluntariat, al marge d’afavorir l’expansió real de llibertat de la ciutadania. És un projecte totalment viable en un sentit econòmic, i també justificable des d’un punt de vista ètic. Consisteix en un ingrés pagat pel govern a cada membre de ple dret de la societat, fins i tot en el cas que no vulgui treballar remuneradament, independentment d'altres possibles fonts renda que pugui posseir i sense importar amb qui convisqui. A més: · Garantir un sistema sanitari públic, universal i de qualitat · Garantir l’accés de tothom a un habitatge de qualitat, elaborant una legislació detallada per evitar l’especulació i afavorir l’habitatge de lloguer. · Accés públic i gratuït a les noves tecnologies de la informació · Establiment d’un sistema de pensions per a la vellesa que permeti als nostres avis i àvies sobreviure amb dignitat · Condonació del deute extern als Països en vies de desenvolupament" Sense entrar a valorar si aquest "socialisme" és el que jo vull o no, només dir que això no dista massa del sistema dels països nòridcs. En consqüència, no entenc perquè no es fa servir la paraula adequada per fer referència a aquest sistema: socialdemocràcia. Sobre el fet de la creació d'Assemblees de Joves i el fet d'assumir la  Marcel  com a un dels referents al moviment estudiantil quan aquesta no vol saber res de vosaltres cau tot pel sue propi pes. Au, salut! 
No entenc quin és el problema en què les JERC prenguin com referent de sindicat estudiantil la  Francesc . Mentre el sindicat tingui clar quina és la seva manera d'actuar, no ha d'importar qui hi entri. 
És el que pensava jo. Però des de la  Emma  és sistemàtic el boicot a algú de les JERC que hi vulgui entrar. Et veuen com algú que vol entrar a apoderar-se del sindicat. Fins fa poc jo estava en contra de la creació d'un sindicat proper a JERC, però veient que la  Emma  s'unirà amb AE les coses empitjoraran, si la  Emma  eren hostils a les JERC, AE encara ho són més. Trobo molt normal la creació d'un nou sindicat, ja que no n'existeix cap que ens representi i ens respecti. I que consti que jo hi tinc "bones relacions" amb la  Emma , però he vist com han tractat companys meus. salut 
 Això que dius és veritat que trist, no? Per ser militant de les JERC et taxen i no pots entrar a les  Alejandra . Que trist. Ho trobe patètic llavors. 
A mi no m'ha passat per què jo no he intentat entrar a la  Diego , però conec gent que si que li ha passat. 
Sou lo pitjor. "M'han dit", "a amics meus els ha passat". Sembla que parleu d'abduccions d'ovnis... A veure, a la  Jonathan  MAI s'ha vetat ningú ni s'ha preguntat mai la seva procedència organitzativa sempre i quan TOTS I TOTES les militants assumeixin i respectin la manera de fer, la línia ideològica, l'estructura interna, en definitiva, allò que caracteritza qualsevol organització. Ara bé, fer, com han intentat fer alguns, desembarcacions massives de militants de les joventuts d'un partit, cridats per una consigna del partit, o intentar fer-se amb algun càrrec representatiu quan la persona té més al cap el partit que el sindicat estudiantil... Doncs la gent no és tonta. Tan difícil d'entendre i tan antinatural és? Si és que s'ha de tenir barra. I voler muntar un sindicat clarament apadrinat i impulsat des del partit amb l'argument de que els que hi ha ara"fan de corretja de transmissió de certes opcions ideològiques" ja sobrepassa qualsevol límit de demagògia. O sigui que, canalla, a jugar al partit o al parlament. A fer feina seriosa amb voluntat de transformar el sistema educatiu en clau nacional... us diria que als que us posessiu als que hi ha però quasi millor que, tal com teniu el cap ple de pardals, ho deixeu córrer...
Home, a mí no m'ho ha explicat ningú, jo hi vaig ser i ho vaig viure. Entesos? La  Abel  no ha vetat gent de les JERC, ho fan els seus comissaris polítics, ho han fet davant meu al congrés de Girona, quan acreditaven. Ok? Per més indicacions, el comissari polític era el gurú de la UAB de l'época, i no reproduiré aquí el seu nom perque seria lleig. El que passa és que sempre ha primat controlar la  Abel  per sobre d'obrir el sindicat i acollir el màxim de sensibilitats. La "manera de fer", la "línia idiològica" i tota la resta d'elements que cites, estan per debatre's i optimitzar-se, no poden ser dogmes intocables. Compartir un referent sindical comporta equilibris interns i requereix maduresa. Qui és incapaç de treballar en instàncies unitàries d'aquest tipus i prefereixen restar capacitat al sindicat, és un sectari i el que li importa és tenir la barraqueta controlada. Entre d'altres coses per pagar amb pasta de subvencions d'universitats els cartells de les CUP a les europees. Ens entenem? Qui té barra? 
La  Maria Lourdes  ha encartellat per a la CUP siguem realistes. He estat militant a la  Maria Lourdes  durant tot el curs passat i valore positivament la feina que estan fent. Ara el defecte que trobe (faig crítica constructiva conste) es que sovint les xarrades que fan tracten de temes (interessants no ho dubte) però allunyats de la vida diària a la universitat. Si es combinaren aquestes amb coses més properes a l'estudiant trobarien més suport. Pel que fa a la creació d¡un sindicat nou, ho veig positiu, ja que la  Maria Lourdes  no acull totes les sensibilitats de l'independentisme (sense tindre en compte casos extrems que s'han explicat aquí amb persones excloses o apartades de les assemblees per ser de jerc) Personalment només he tingut un problema amb la  Maria Lourdes  durant la campanya de la constitució europea. Quan van contraprogramar un acte el mateix dia i a la mateix hora que el de JERPV. Ningú té dret a tindre el monopoli de l'independentisme a la universitat. Així que benvingut siga aquest nou sindicat que acoste més gent cap a l'independentisme. 
Que la  Biel  no acull totes les sensibilitats de l'independentisme és evident. És més, no ho pretèn en cap cas. La  Biel  acull a qui, des d'una òptica nacional i d'esquerres, vulgui transformar l'actual sistema educatiu i aposti per un de popular, català, públic, de qualitat i no sexista. Ara bé, que hi hagi qui es consideri independentista però sigui un masclista, aposti per la privada o concertada o no atengui les necessitats o problemàtiques de les classes populars, allà ell, la  Biel  no és el seu lloc.
em referia als independentistes no propers a l'esquerra independentista...no tregues les coses de context ni intoxiques.. 
"els independentistes no propers a l'esquerra independentista" ??? Qui treu les coses fora de lloc ets tu. Veig que us costa molt de definir-vos, entre això del socialisme i els "independentistes no propers a l'esquerra independentista". Si t'hi fixes, en cap moment he parlat d'esquerra independentista, sinó dels qui aposten per transformar el sistema educatiu en un altre basat en els eixos que t'he comentat. Si algú s'hi sent identificat, a treballar s'ha dit. Que no? que busqui un lloc més adequat al seu ideari. Això és treure les coses fora de lloc? Crec que voler barrejar partits i organitzacions polítiques amb les estudiantils fins al punt d'intentar confondre-les sí que és treure les coses de lloc i intoxicar. 
Ara em diràs també que la  Unai  i AE no estan estretament lligats a maulets, endavant i CUP..au va ! 
i dale! què vol dir estar "estretament lligat". Que se sàpigui, en cap lloc estan escrits aquests "lligams". Repeteixo: qui vulgui treballar en el sentit que ja t'he dit (i q sembla que per tu´importa menys que suposats lligams) benvingut sigui. I si resulta que la gent propera a aquestes organitzacions que tu dius són els que hi creuen, quin mal hi ha? si hi ha jerquis q tb creguin en aquesta manera de transformar l'educació, doncs som-hi! Tan difícil, és, de debò? és que ja no sé com dir-ho (però crec que, en el fons, ja ho enteneu i ho sabeu més que ningú. Una altra cosa és que es busquin justificacions o es vulgui reinterpretar la realitat d'una manera que us permeti crear xiringuitos sense mala consciència)