IX. International
Conference
FOREST ENGINEERING OF
SOUTH-EASTERN EUROPE
- State and challenges
Terme Čatež, 18. - 20. September 2024
Book of abstracts
Terme Čatež, 2024

IX. International Conference, Forest
Engineering of South-Eastern Europe –
State and challenges

Book of abstracts
Terme Čatež, 18. – 20. September 2024

Terme Čatež, 2024

Publication title:
IX. International Conference, Forest Engineering of South-
Eastern Europe – State and challenges, Book of abstracts
Editor
Janez Krč
Cover photo by:
Anton Poje
Technical editor:
Zala Uhan

This work is licensed under a Creative Commons Attribution-ShareAlike 4.0
International License.

Published and issued by:
Biotehniška
fakulteta
Univerze v
Ljubljani,
Oddelek
za
gozdarstvo in obnovljive gozdne vire (Biotechnical Faculty of
University of Ljubljana, Department of Forestry and Renewable
Forest Resources)
For the publisher and issuer:
Marina Pintar, the Dean of Biotechnical Faculty of Ljubljana
Design and layout:
Zala Uhan
Printed by:
Biotehniška
fakulteta
Univerze v
Ljubljani,
Oddelek
za
gozdarstvo in obnovljive gozdne vire (Biotechnical Faculty of
University of Ljubljana, Department of Forestry and Renewable
Forest Resources)
Number of copies printed
60

1. Edition
Ljubljana, 2024

Place and time of conference:

Terme Čatež, 18. – 20. September 2024
Conference organizing
committee:

Janez Krč (chair), Igor Potočnik, Anton Poje, Luka Pajek, Matevž
Mihelič, Špela Pezdevšek Malovrh, Zala Uhan
Publication is free of charge.

CIP - Kataložni zapis o publikaciji
Narodna in univerzitetna knjižnica, Ljubljana

630*3(082)

IX. International Conference, Forest Engineering of South-
Eastern Europe - state and challenges (9 ; 2024 ; Čatež)
    IX. International Conference, Forest Engineering of South-
Eastern Europe - state and challenges : book of abstracts :
Terme Čatež, 18.-20. September 2024 / [editor Janez Krč]. - 1st
ed. - Ljubljana : Biotehniška fakulteta, Oddelek za gozdarstvo in
obnovljive gozdne vire = Biotechnical Faculty, Department of
Forestry and Renewable Forest Resources, 2024

ISBN 978-961-6020-88-6
COBISS.SI-ID 208652803

IX. International Conference, FOREST ENGINEERING OF SOUTH-EASTERN EUROPE – State and challenges
18. – 20- September 2024, Terme Čatež

Table of Contents:
Session 1: Forest economics and organization

Uhan Z.,
Pezdevšek Malovrh Š.
Spremnost privatnih šumovlasnika za poslovno
udruživanje u cilju mobilizacije drvnih resursa iz
privatnih šuma u Sloveniji

5
Papa I.,
Lovrinčević M.,
Aščić A.,
Popović M.,
Pentek T.,
Đuka A.

Određivanje stvarne udaljenosti privlačenja
drva na nagnutim terenima pomoću
aerofotogrametrijskih snimaka

7
Bakarić M.,
Landekić M.

Sustav upravljanja okolišem prema normi ISO
14001 u šumarskom poduzetništvu Republike
Hrvatske

8
Marčeta D.,
Petković V.
Implementation of an Integrated Information
System in Public Forest Enterprise “Šume
Republike Srpske” a.d. Sokolac
9

Session 2: Forest ergonomics

Vasiljević P.,
Danilović M.,
Stojnić D.,
Antonić S.

Efficiency of the mechanical and electronic
system for logging safety

11
Poje A.
Influence of Stump and Tree Characteristics on
Fellers' Hand-Arm Vibrations

12
Krč J.,
Ambrožič L.
Nekateri kazalci in primerjave z analizo
delovnega procesa pri spravilu lesa z
večbobenskim žičnim žerjavom Konrad Mounty
4000

13
Vasiljević P.,
Danilović M.,
Antonić S.

The potential use of airbag as an alarm for
occupational injuries

14

IX. International Conference, FOREST ENGINEERING OF SOUTH-EASTERN EUROPE – State and challenges
18. – 20- September 2024, Terme Čatež

Session 3: Forest road network & Forest harvesting I

Poršinksy T.,
Grden D.,
Đuka A.

Značajke ovodobnih skidera s vitlom

15
Potočnik I.
Šumski putevi u šumskom području - i sutra?

16
Danilović M.,
Stojnić D.,
Puđa V.,
Lutkić Đ.

Productivity of John Deere 1470 G harvester in
white Willow plantations

17
Šušnjar M.,
Pandur Z.,
Bačić M.

Potrošnja goriva skidera po radnim operacijama
tijekom privlačenja drva – Studija slučaja

18
Mekić N.,
Bajrić M.,
Hadžić E.,
Milišić H.,
Karišik A.

Uticaj šumske transportne infrastrukture na
akumulaciju nanosa u brdsko-planinskim
vodotocima

19
Session 4: Forest harvesting II

Pajek L.,
Poje A.
Strojna sječa na velikim nagibima sa trakcijskim
vitlom

21
Musić J.,
Knežević J.,
Halilović V.,
Sirćo E.,
Sokolović Dž.

Efekti rada na privlačenju drveta šumskom
žičarom “Mounty 4000”

22
Sarić R.
Proizvodnja drvnih sortimenata topole

24
Vusić D.,
Ursić B.,
Plantak M.,
Papa I.

Izazovi korištenja harvesterske glave za izmjeru
drvnih sortimenata pri sječi i izradi tvrdih listača

25
Birkić Š.,
Lepoglavec K.,
Šušnjar M.,
Pandur Z.,
Bačić M.,
Nevečerel H.
Potencijal šumske protupožarne infrastrukture
– višenamjenski pristup korištenju šumskih
površina
27
IX. International Conference, FOREST ENGINEERING OF SOUTH-EASTERN EUROPE – State and challenges
18. – 20- September 2024, Terme Čatež

5

Spremnost privatnih šumovlasnika za poslovno udruživanje u
cilju mobilizacije drvnih resursa iz privatnih šuma u Sloveniji
Zala Uhan
Univerza v Ljubljani, Biotehniška fakulteta, Oddelek za gozdarstvo in obnovljive gozdne vire,
zala.uhan@bf.uni-lj.si
Špela Pezdevšek Malovrh
Univerza v Ljubljani, Biotehniška fakulteta, Oddelek za gozdarstvo in obnovljive gozdne vire,
spela.pezdevsek.malovrh@bf.uni-lj.si
U Sloveniji je u privatnom vlasništvu 77,0 % šuma, i one imaju ključnu ulogu u smislu
pružanja brojnih usluga šumskih ekosustava i ispunjenja različitih ciljeva EU i nacionalne
šumarske, okolišne, klimatske i energetske politike. Jedan od bitnih ciljeva ovih politika je
i osiguravanje zdravih, raznolikih i otpornih šuma, kroz održivo gospodarenje šumama i
mobilizaciju drvnih resursa iz privatnih šuma, jer trendovi pokazuju da će se potražnja za
drvom kao energentom u svijetu smanjiti, dok će potražnja za industrijskom oblovinom
porasti.
U Sloveniji se, po podacima javne šumarske administracije, susrećemo sa niskom stopom
realizacije planiranih radova u privatnim šumama, na šta utječe mali i usitnjen šumski
posjed, veliki broj (su)vlasnika i promijenjen odnos vlasnika prema šuma i prema ciljevima
gospodarenja. Na političkoj razini su bile usvojene različite mjere podrške vlasnicima
privatnih šuma za rješavanje problema neefikasnog gospodarenja privatnim šumama,
među kojima je kao ključni instrument prepoznato poslovno povezivanje vlasnika (pri
izvođenju radova ili u zajedničkom nastupu na tržištu šumskih drvnih sortimenata) (dalje:
poslovno povezivanje) i njihova poslovna saradnja sa izvođačima radova u šumarstvu i
ostalim akterima u šumsko-drvnom lancu (dalje: poslovna saradnja). Unatoč
nastojanjima, da poslovno povezivanje i poslovna saradnja privatnih šumovlasnika zažive
u praksi, u Sloveniji je trenutno povezanih manje od 0,5 % vlasnika privatnih šuma.
Cilj ovog istraživanja je utvrditi spremnost privatnih šumovlasnika na poslovno
povezivanje i poslovnu saradnju i utvrditi na koji način veličina šumskog posjeda,
aktivnosti gospodarenja, ciljevi gospodarenja i socijalno-ekonomske karakteristike
(starost, stepen obrazovanja i status zaposlenja) utječu na njihovo spremnost. U sklopu
nacionalnog projekta CRP MOBILES je u 2022. godini provedena anketa sa 1.515 slučajno
odabranih vlasnika privatnih šuma. Rezultati ankete pokazuju, da je 51,6 % privatnih
šumovlasnika spremno za poslovno povezivanje i 30,1 % neodlučnih po tom pitanju, te da
je 56,9 % privatnih šumovlasnika spremno na poslovnu saradnju uz 26,8 % neodlučenih,
što ukazuje na visok stepen spremnosti privatnih šumovlasnika za poslovno povezivanje
i saradnju.
Kako bi se utvrdilo koji faktori utječu na spremnost privatnih šumovlasnika za poslovno
povezivanje i poslovnu saradnju, razvijena su dva odvojena logistička modela. Rezultati
modela I pokazuju da na spremnost privatnih šumovlasnika za poslovno povezivanje
utiču ciljevi gospodarenja šumama (skladištenje ugljika, proizvodnja drveta i biomase za
vlastite potrebe, proizvodnja drveta i biomase za tržište i investicija za budućnost),
starost vlasnika šume i status zaposlenja. Rezultati modela II pokazuju da na spremnost
vlasnika privatnih šuma za poslovno suradnju utiču ciljevi gospodarenja šumama
(očuvanje biodiverziteta, proizvodnja drveta i biomase za vlastite potrebe proizvodnja
drveta i biomase za tržište) i nivo obrazovanja.
IX. International Conference, FOREST ENGINEERING OF SOUTH-EASTERN EUROPE – State and challenges
18. – 20- September 2024, Terme Čatež

6

Za jačanje poslovnog povezivanja privatnih šumovlasnika, nužan je aktivniji pristup, prije
svega putem boljeg informiranja i savjetovanja svih aktera u sektoru šumarstva, jer su
rezultati istraživanja pokazali koja grupa privatnih šumovlasnika pokazuje veći
interes/spremnost za poslovno povezivanje ili poslovnu saradnju. Budući da su privatni
šumovlasnici vrlo raznoliki, što se očituje u njihovom odnosu prema šumi i ciljevima
gospodarenja, potrebno je prilagoditi mjere šumarske politike za pojedine grupe privatnih
šumoposjednika ako se žele ostvariti cilj mobilizacije drveta kroz poslovno povezivanje i
poslovnu saradnju.

IX. International Conference, FOREST ENGINEERING OF SOUTH-EASTERN EUROPE – State and challenges
18. – 20- September 2024, Terme Čatež

7

Određivanje stvarne udaljenosti privlačenja drva na nagnutim
terenima pomoću aerofotogrametrijskih snimaka
Ivica Papa
Sveučilište u Zagrebu Fakultet šumarstva i drvne tehnologije, ipapa@sumfak.unizg.hr
Mihael Lovrinčević
Sveučilište u Zagrebu Fakultet šumarstva i drvne tehnologije, mlovrincevic@sumfak.unizg.hr
Antonio Aščić
Sveučilište u Zagrebu Fakultet šumarstva i drvne tehnologije
Maja Popović
Sveučilište u Zagrebu Fakultet šumarstva i drvne tehnologije
Tibor Pentek
Sveučilište u Zagrebu Fakultet šumarstva i drvne tehnologije, tpentek@sumfak.unizg.hr
Andreja Đuka
Sveučilište u Zagrebu Fakultet šumarstva i drvne tehnologije, aduka@sumfak.unizg.hr
Izračun srednje udaljenosti privlačenja drva predstavlja jednu od glavnih i neizostavnih
stavki prilikom izrade kvalitetne studije primarnog otvaranja šuma. Ovim istraživanjem
analizirana je mogućnost primjene bespilotnih letjelica pri snimanju terena u listopadnim
sastojinama koje pridolaze na nagnutim terenima u svrhu izračuna stvarne udaljenosti
privlačenja drva. Na temelju prikupljenih aerofotogrametrijskih snimaka na području UŠP
Delnice, šumarije Vrbovsko i Skrad izrađen je digitalni modela terena za svaki istraživani
odsjek u računalnom programu PIX4Dmapper. Daljnje analize bile su fokusirane na
određivanje najpovoljnije prostorne rezolucije i veličine rastera (piksela) digitalnog
modela terena pomoću koje se na temelju postojećih podataka o primarnoj i sekundarnoj
šumskoj prometnoj infrastrukturi može pouzdano izračunati stvarna udaljenost
privlačenja drva. Na temelju analiziranih rezultata utvrđeno je da dolazi do statistički
značajne razlike u vrijednostima stvarnih udaljenosti privlačenja drva na izvoznim
pravcima istraživanih područja a koje su ovisne o prostornoj rezoluciji (veličini piksela)
izrađenih digitalnih modela terena. Daljnjim analizama utvrđeno je kako digitalni model
terena veličine piksela 2,5 x 2,5 m predstavlja optimalnu prostornu rezoluciju koja ne
utječe na pojavnost statistički značajne razlike pri određivanju stvarne udaljenosti
privlačenja drva.

IX. International Conference, FOREST ENGINEERING OF SOUTH-EASTERN EUROPE – State and challenges
18. – 20- September 2024, Terme Čatež

8

Sustav upravljanja okolišem prema normi ISO 14001 u
šumarskom poduzetništvu Republike Hrvatske
Matija Bakarić
Sveučilište u Zagrebu Fakultet šumarstva i drvne tehnologije, mbakaric@sumfak.unizg.hr
Matija Landekić
Sveučilište u Zagrebu Fakultet šumarstva i drvne tehnologije, mlandekic@sumfak.unizg.hr
Globalno najzastupljenija međunarodna norma za upravljanje okolišem je ISO 14001 sa
svrhom široke primjenjivosti na područje industrija i aktivnosti, što ju čini univerzalnom
normom. Ključni cilj je stvaranje okvira organizacijama za postizanje poboljšanja u
području djelovanja na okoliš u skladu s vlastitim usmjerenjima i politikama zaštite
okoliša. Primjena standarda osigurava zaštitu okoliša, bolju reputaciju kroz segment
konkurentske prednosti na razvijenim tržištima, pozitivni efekti kroz ostvarivanje
ekonomskih koristi u segmentu raznih ušteda (struja, gorivo, papir), i sl.
Metode istraživanja uključuju pretraživanja literaturne dimenzije relevantnih domaćih i
inozemnih znanstvenih i stručnih izvora, pregledavanje web stranica znanstvenih
institucija koje se bave istraživanom problematikom te pretraživanje online baza
podataka. Dodatno, zbog konkretnije spoznaje problematike analiziran je cjelokupni
proces ostvarivanja certifikata i godišnjih pregleda “audit” za poduzeće čiji je aspekt
poslovanja, prema Nacionalnoj klasifikaciji djelatnosti u Republici Hrvatskoj, vezan za
usluge u šumarstvu i zaštiti prirode.
Rezultati prikazuju primijenjene zahtjeve za sustav upravljanja okolišem koji organizaciji
omogućuje razvoj te primjenu politike i ciljeva koji uzimaju u obzir zakonske zahtjeve i
informacije o ključnim aspektima okoliša. Norma ISO 14001 najbolje rezultate daje u
interakciji sa drugim ISO normativima kao što su ISO 9001 za kvalitetu te u šumarskom
sektoru sa normativima ISO 45001 kao međunarodna norma za zdravlje i sigurnost na
radu.
Promatrajući dostupne materijale i izvore utvrđen je međuodnos između cijeloga niza
normi i certifikacija koje mogu biti temelj za ubrzani razvoj novih inovativnih
poduzetničkih modela u šumarstvu na temelju elemenata konkurentske prednosti što
otvara nova tržišta i uvodi mjere štednje. Uspostava i održavanja ISO 14001 norme
zahtijeva prikaz metričkih vrijednosti održavanja normativnih zahtjeva kroz identifikaciju
aspekata na okoliš koji uključuju: trošenje energije, trošenje goriva za motorna vozila,
trošenje papira, trošenje vode, stvaranje otpada raznih svojstava, izlijevanje goriva i dr.
Navedeni identificirani aspekti studije slučaja ne moraju odgovarati svim poduzećima
koja posjeduju certifikat ISO 14001 što je i razlog široke primjenjivosti i univerzalnosti
istog. Za svaki identificirani aspekt okoliša utvrđeni su tablično precizni izvori, utjecaj na
okoliš, zakonski zahtjevi, nadzori ili mjerenje te završna napomena za održavanje ili
poboljšanje stanja.
Razrađena norma primjenjiva je u svakoj organizaciji koja želi uspostaviti, implementirati,
održavati i unaprijediti sustav upravljanja okolišem. Cilj norme je minimalizirati tragove
poslovanja koja svaka organizacija ostavlja za sobom u smislu onečišćavanja i zagađenja
okoliša koji su posljedica poslovanja. Postizanje ravnoteže između okoliša, društva i
gospodarstva smatra se vrlo značajnim za udovoljenje potreba sadašnjeg vremena bez
ugrožavanja mogućnosti budućih generacija da udovolje također svojim potrebama.
IX. International Conference, FOREST ENGINEERING OF SOUTH-EASTERN EUROPE – State and challenges
18. – 20- September 2024, Terme Čatež

9

Implementation of an Integrated Information System in Public
Forest Enterprise “Šume Republike Srpske” a.d. Sokolac
Dane Marčeta

Faculty of Forestry, University of Banja Luka, dane.marceta@sf.unibl.org
Vladimir Petković
Faculty of Forestry, University of Banja Luka, vladimir.petkovic@sf.unibl.org
Introduction:
The Public Forest Enterprise »Šume Republike Srpske« a.d. Sokolac (further “Šume RS”)
has undertaken a significant technological advancement by implementing an Integrated
Information System (IIS). The system was designed to enhance operational performance
and reduce the risk of misuse, particularly in financial transactions and resource
management. This project was developed in collaboration with Prointer ITSS, a member
of Infinity International Group, alongside several partner companies. The IIS has been
deployed across 31 organizational units, with the potential for future expansion in case
of organizational or territorial changes.
Methods:
The IIS integrates three primary systems: ERP (Enterprise Resource Planning), GIS
(Geographic Information System), and DMS (Document Management System).
Additionally, the system includes a Business Intelligence (BI) reporting system and two
mobile applications for fieldwork (operating in both online and offline modes). The
integration process covered various operational areas of the company, from resource
management to payroll and reporting systems. The development involved delivering
hardware, consolidating network infrastructure, developing a web portal, and
implementing a 16-module GIS system alongside the ERP system.
Results:
The implementation of IIS has allowed the unification of all business processes, making
“Šume RS” capable of monitoring all production stages, from logging to the distribution
of timber assortments. This comprehensive integration has increased operational
transparency and efficiency. Initial estimates indicate a 10% reduction in annual
operational costs due to more effective resource management and the prevention of
illegal logging activities, which had been a persistent issue. The introduction of a mobile
application that tracks each timber assortment via unique serial plaques allows for real-
time monitoring of inventory.
Discussion:
The IIS implementation has shown immediate financial and operational benefits. By
providing better control over geographically dispersed resources, the system enhances
overall business efficiency. The detailed tracking of timber assortments and the
integration of various operational systems lead to improved transparency, optimized
decision-making, and streamlined business reporting. Furthermore, the system
improves forest protection by allowing real-time monitoring of activities aimed at
preventing forest degradation, fires, and pest control, while ensuring the protection of
game and forest infrastructure.

IX. International Conference, FOREST ENGINEERING OF SOUTH-EASTERN EUROPE – State and challenges
18. – 20- September 2024, Terme Čatež

10

Conclusion: The implementation of the IIS at “Šume RS” represents a technological
milestone in forestry management in the region. The system not only optimizes business
processes but also enhances forest protection and resource management. Its ability to
reduce costs, increase operational transparency, and offer real-time monitoring
suggests that IIS will have long-term positive effects on the company's operations. This
work demonstrates how integrated technological solutions can transform traditional
industries like forestry, improving both efficiency and sustainability.

IX. International Conference, FOREST ENGINEERING OF SOUTH-EASTERN EUROPE – State and challenges
18. – 20- September 2024, Terme Čatež

11

Efficiency of the mechanical and electronic system for logging
safety
Predrag Vasiljević
Severni Kučaj Forest estate, dragorad@gmail.com
Milorad Danilović

University of Belgrade – Faculty of Forestry, milorad.danilovic@sfb.bg.ac.rs
Dušan Stojnić

University of Belgrade – Faculty of Forestry, dusan.stojnic@sfb.bg.ac.rs
Slavica Antonić

University of Belgrade – Faculty of Forestry, slavica.antonic@sfb.bg.ac.rs
The subject of analysis of all researchers dealing with occupational injuries are the
sources of injury and the parts of the body that are injured. The most common causes of
injury among loggers are chainsaw, falls, axe and broken branch. Occupational injuries
and diseases of forestry workers are part of the scientific subject of the field of forest
utilization, but their effects are present in all areas of forestry. Mechanical injuries in the
sense of injured body parts of a chainsaw operator are injuries to the head, legs (shins,
knees, thighs and feet), chest and arms. To avoid these injuries, the most important thing
is to prevent them. The electric safety network is designed to protect the chainsaw
operator from injuries caused by the working part or the saw chain and to trigger the
alarm in the nearby logger group if, in addition to the injury caused by the chainsaw, there
is also an injury caused by a branch, log, etc. Chainsaw operator injuries are common
and occur most frequently in the leg area. The protection system consists of two parts:
the transmitter and the receiver. The transmitter (metal detector) is located in the
logger's protection suit. It reacts to the metal, the chain of the chainsaw, and sends a
signal via radio waves to the receiver, which at the moment of receiving the signal
activates the safety brake on the chainsaw. The receiver, via electronic components,
engages the anchor and releases the piston that moves the chainsaw brake. The most
important thing is the activation time of the mechanical and electronic part of the safety
system, as the chainsaw chain moves at high speed. For this study, a prototype was built
and measurements were carried out, the results of which are presented in this paper.

IX. International Conference, FOREST ENGINEERING OF SOUTH-EASTERN EUROPE – State and challenges
18. – 20- September 2024, Terme Čatež

12

Influence of Stump and Tree Characteristics on Fellers' Hand-
Arm Vibrations
Anton Poje
Univerza v Ljubljani, Biotehniška fakulteta, Oddelek za gozdarstvo in obnovljive gozdne vire,
anton.poje@bf.uni-lj.si
After felling, the stump is left with marks resulting from the felling process. As the
dimensions of the individual elements on the stump are related to the characteristics of
the tree, in particular its dimensions and the position of the centre of gravity, the aim of
the study was to determine whether the elements of the felling process influence the
hand-arm (HA) vibrations during the wedging operation. Measurements were made on
20 fir and spruce trees. Two axes, identical in head weight (1.8 kg) and handle length (70
cm), one with a beech handle and one with a plastic handle, were used in the experiment.
The accelerometer on the axes was placed 22 cm from the end of the handle. The results
of the study showed that the HA vibrations decreased with the tree diameter at breast
height, the relative depth of the notch and the relative width of the hinge, while they
increased with the relative depth and height of the backcut. The results of the study
therefore show that HA vibrations can be reduced by modifying the felling process, but
this should not be done at the expense of feller safety. For example, the feller can make
a lower backcut, a deeper undercut, and leave a wider hinge to reduce HA vibrations
during wedging.

IX. International Conference, FOREST ENGINEERING OF SOUTH-EASTERN EUROPE – State and challenges
18. – 20- September 2024, Terme Čatež

13

Nekateri kazalci in primerjave z analizo delovnega procesa pri
spravilu lesa z večbobenskim žičnim žerjavom Konrad Mounty
4000
Janez Krč
Univerza v Ljubljani, Biotehniška fakulteta, Oddelek za gozdarstvo in obnovljive gozdne vire,
janez.krc@bf.uni-lj.si
Luka Ambrožič
Univerza v Ljubljani, Biotehniška fakulteta, Oddelek za gozdarstvo in obnovljive gozdne vire
Prispevek temelji na podatkih diplomskega dela z naslovom »Učinki večbobenskega
žičnega žerjava tipa Konrad Mounty 4000 in težavnost dela delavca zapenjalca«, ki
obravnava strukturo časov in učinke pri žičnem spravilu lesa s tem žičnim žerjavom za
spravilo lesa. Na štirih deloviščih, na katerih se je ocenilo, da imajo podobne razmere za
spravilo lesa, je bilo posnetih 257 ciklov spravila lesa. Izmerjeni so bili časi in dnevni učinki
delovnega sistema na različnih spravilnih razdaljah, ločeno za spravilo lesa navzgor in
navzdol. Na podlagi meritev srčnega utripa med delovnim procesom se je ocenjevalo
težavnost dela delavca zapenjalca glede na spravilno razdaljo in smer spravila lesa.
Izračunani so bili deleži produktivnih in neproduktivnih časov. Izmerjeni dnevni učinki so
bili primerjani z učinki ugotovljenimi z državnimi normativi za univerzalni večbobenski
žični žerjav s stolpom Syncrofalke 3t. Z izmerjenim srčnim utripom smo analizirali
odvisnost težavnosti dela delavca zapenjalca v odvisnosti od razdalje (kratka, dolga) in
smeri (gor, dol) spravila lesa. Nadalje so bili analizirani izmerjeni podatki povprečnega
pulza po delovnih operacijah pri delu delavca zapenjalca na različnih dolžinah žičnih linij
in smereh spravila lesa. Rezultati meritev potrjujejo hipotezo o višjih dnevnih učinkih pri
štiri tonskem žičnem žerjavu v primerjavi z normiranimi učinki za tri tonski žični žerjav.
Ugotovljeni so višje učinki spravila lesa navzgor v primerjavi s spravilom lesa navzdol ter
podrobno analizirana težavnost dela delavca zapenjalca, ki se generalno z večanjem
dolžine linije zmanjšuje.

IX. International Conference, FOREST ENGINEERING OF SOUTH-EASTERN EUROPE – State and challenges
18. – 20- September 2024, Terme Čatež

14

The potential use of airbag as an alarm for occupational
injuries
Predrag Vasiljević
Severni Kučaj Forest Estate, dragorad@gmail.com
Milorad Danilović

University of Belgrade – Faculty of Forestry, milorad.danilovic@sfb.bg.ac.rs
Slavica Antonić

University of Belgrade – Faculty of Forestry, slavica.antonic@sfb.bg.ac.rs
Chest injuries are rare but extremely life-threatening and can occur in all industries.
Although the widespread opinion is different, most injured people can be saved by
appropriate surgical treatment. Thanks to the use of airbags as an occupational injury
alarm, the injured worker can inform his colleagues nearby without realizing it. This alarm
is triggered if the load is more than 15 kilograms or if there is a loss of pressure in the
airbag, which indicates a strong impact in the body region where the airbag is located.
In a closed environment, the receiver that responds to this alarm is located in the inner
or outer part of the work area and warns the other workers of the resulting injury by
means of visual and acoustic signals. Airbags as occupational injury alarms can be
successfully used in various fields and working environments, especially in forestry,
agriculture, mining, construction and mechanical workshops.

IX. International Conference, FOREST ENGINEERING OF SOUTH-EASTERN EUROPE – State and challenges
18. – 20- September 2024, Terme Čatež

15

Značajke ovodobnih skidera s vitlom
Tomislav Poršinsky
Sveučilište u Zagrebu Fakultet šumarstva i drvne tehnologije, tporsinsky@sumfak.unizg.hr
David Grden
Sveučilište u Zagrebu Fakultet šumarstva i drvne tehnologije
Andreja Đuka

Sveučilište u Zagrebu Fakultet šumarstva i drvne tehnologije, aduka@sumfak.unizg.hr
Ovodobni skideri s vitlom, istraženi su morfološkom analizom, na temelju njihovih
geometrijskih, masenih i drugih veličina, pomoću kojih se izražavaju ovisnosti te donosi
sud o valjanosti primjene, odnosno odabira šumskog vozila.
Morfološka analiza skidera s vitlom obuhvatila je 17 modela skidera, koji su bili u ponudi
njihovih proizvođača 2022. godine. Za morfološku raščlambu skidera s vitlom, iz
prospektnih materijala proizvođača, odabrano je šest osnovnih značajki skidera (ukupna
duljina skidera, ukupna visina skidera, ukupna širina skidera, masa skidera, snaga motora
i zakretni moment motora) te tri izvedene značajke skidera (indeks oblika širina / duljina,
indeks oblika visina /duljina i jedinična masa skidera).
Provedena morfološka raščlamba ovodobnih skidera s vitlom ukazala je da: 1) se nalaze
u području prevladavanja visine nad širinom vozila, 2) nema jasno izraženih graničnih
vrijednosti kod kojih prestaje rast gabaritnih dimenzija unatoč porastu snage motora i
mase skidera, 3) prosječno 106 kg mase skidera nosi 1 kW snage pogonskog motora, 4)
prosječno 639 kg mase skidera zahtijeva 1 Nm zakretnog momenta motora, 5) se raspon
jediničnih masa kreće od 60 – 120 kg/kW.
Na osnovi rezultata provedene morfološke raščlambe ovodobnih skidera s vitlom
predlaže se kategorizacija s obzirom na masu skidera, snagu te zakretni moment motora:
1) Laki skideri (< 5 t, < 70 kW, < 400 Nm), 2) Srednje teški skideri (5 – 12,5 t, 70 – 140 kW,
400 – 800 Nm) te 3) Teški skideri (> 12,5 t, > 140 kW, > 800 Nm).

IX. International Conference, FOREST ENGINEERING OF SOUTH-EASTERN EUROPE – State and challenges
18. – 20- September 2024, Terme Čatež

16

Šumski putevi u šumskom području - i sutra?

Igor Potočnik
Univerza v Ljubljani, Biotehniška fakulteta, Oddelek za gozdarstvo in obnovljive gozdne vire,
igor.potocnik@bf.uni-lj.si

Istorijski razvoj javnih i šumskih puteva uči da se osnovni principi planiranja, izgradnje i
korištenja različitih vrsta puteva mijenjaju tokom vremena, a socio-ekonomsko okruženje
igra posebnu ulogu. Vremenom su tehnološke i društvene promjene imale presudan
utjecaj na korištenje šuma, a samim tim i na razvoj šumskih puteva. Od ručnog transporta
drveta, raznih metoda transporta baziranih na gravitaciji (na tlu i u vazduhu), transporta
drveta prirodnim putevima (plavljenje), puteva za animale, šumskih vlaka do šumskih
puteva, koji su se pojavili sa sve racionalnijim kamionskim transportom prema II.
svjetskog rata. Najveći procvat izgradnje šumskih puteva u Sloveniji bio je 70-ih i 80-ih
godina 20. stoljeća. Razvoj saobraćajnih sredstava pratio je i razvoj šumskih puteva.
Pristup višenamjenskom održivom gazdovanju šumama, koji je sve prisutniji u svijetu, a
odavno se ustalio i kod nas, praćen je kategorizacijom šumskih puteva na osnovu njihove
višenamjenske upotrebe. Slobodan pristup šumi i (u principu) slobodno korištenje
šumskih puteva donose, pored povoljnih posljedica, i niz izazova – uglavnom vezanih za
obezbeđivanje viših standarda provoznosti šumskih puteva i obezbjeđenje finansijskih
sredstava koja prevazilaze mogućnosti i potrebe šumarstva. Sve prognoze govore o
povećanoj mogućoj sječi, sve je aktuelnije korištenje obnovljivih prirodnih resursa i
biomase u energetske svrhe, a očekuje se i veća potreba za društvenim i ekološkim
funkcijama šume. Kako bi se osigurale sve ove potrebe, mreža šumskih puteva će se
morati dalje razvijati na principima višenamjenskog održivog gazdovanja šumama, uz
istovremeno obezbjeđivanje dovoljno sredstava za njihovo održavanje i osiguravanje
provoznosti. Slovenačka šumarska struka ima i znanje i iskustvo u planiranju,
projektovanju, izgradnji, korištenju i održavanju šumskih cesta u višenamjenskom
održivom gazdovanju šumama, ali ostaje izazov da ih što efikasnije i racionalnije prenesu
u život.

IX. International Conference, FOREST ENGINEERING OF SOUTH-EASTERN EUROPE – State and challenges
18. – 20- September 2024, Terme Čatež

17

Productivity of john deere 1470 g harvester in white Willow
plantations

Milorad Danilović

University of Belgrade – Faculty of Forestry, milorad.danilovic@sfb.bg.ac.rs
Dušan Stojnić

Severni Kučaj Forest estate, dusan.stojnic@sfb.bg.ac.rs
Vladimir Puđa

University of Belgrade – Faculty of Forestry, vladimir.pudja@sfb.bg.ac.rs
Đ. Lutkić

Sombor Forest estate, Apatinski put 11 Street, 25000 Sombor
Research on the productivity of the harvester in white willow plantations was conducted
in PE Vojvodinšume, FE Sombor at three locations. The operation of the John Deere
1470G harvester was recorded. The operating conditions varied depending on the
preparation of the terrain. At two locations, the undergrowth was less pronounced, while
at the third location it was much more pronounced. In the area not prepared for
harvesters, the undergrowth was of medium density and the height of the shrub
vegetation was up to 2 metres. The weather conditions during the harvester operation
were very good. The average diameter at breast height of the trees was between 31 and
42 cm, depending on the location. The average logging time for willows was 1.65
min/tree, i.e. the delimbing time was 0.97 min/tree, the time of positioning 0.18 min/tree
and the cutting time was 24 min/tree. The average transition time (from one tree to
another tree) was 0.28 min/tree. The felling and undercutting time increases as the
diameter at breast height of the tree increases, as does the delimbing time. The average
fuel consumption per working hour was between 25.5 l and 34.4 l, depending on the
operating conditions. The downtime amounts to 17 to 20 % of the harvester's operating
time without the preparatory-final time.

IX. International Conference, FOREST ENGINEERING OF SOUTH-EASTERN EUROPE – State and challenges
18. – 20- September 2024, Terme Čatež

18

Potrošnja goriva skidera po radnim operacijama tijekom
privlačenja drva – Studija slučaja
Marijan Šušnjar
Sveučilište u Zagrebu Fakultet šumarstva I drvne tehnologije, msusnjar@sumfak.unizg.hr
Zdravko Pandur
Sveučilište u Zagrebu Fakultet šumarstva I drvne tehnologije, zpandur@sumfak.unizg.hr
Marin Bačić
Sveučilište u Zagrebu Fakultet šumarstva I drvne tehnologije, mbacic1@sumfak.unizg.hr
Istraživanja su provedena pri privlačenju drva skiderom Ecotrac 140V u pgorskim
uvjetima rada. Skider je bio opremljen mjernim uređajem WIGO-E (Telematic Data
collector) gateway s integriranim GPS sustavom, koji je osiguravao prikupljanje podataka
sa senzora i motora te pohranjivanje u računalo putem CANBUS-a i prijenos podataka
GSM-om na web platforme. Za precizno mjerenje potrošnje goriva na skider je ugrađen
diferencijalni mjerač potrošnje goriva DFM 100CD koji ima mogućnost mjerenja trenutne
potrošnje goriva i ukupne potrošnje goriva. Raspon mjerenja pokriva minimalni protok od
10 L/h, maksimalni protok od 100 L/h s točnošću od ± 3%.
Podaci o potrošnji goriva (mL), položaju (ruta putovanja) i detekciji rada vitla mjereni su s
frekvencijom uzorkovanja od 5 s. Nadalje, konstantno su mjereni obujmi tovara svakog
turnusa i nagibi traktorskih puteva.
Na temelju rezultata mjerenja potrošnje goriva skidera Ecotrac 140 V pri privlačenju
drva, na istom radilištu tijekom 8 radnih dana, određena je potrošnja goriva po radnim
operacijama unutar svakog turnusa i ukupno po radnim danima.

IX. International Conference, FOREST ENGINEERING OF SOUTH-EASTERN EUROPE – State and challenges
18. – 20- September 2024, Terme Čatež

19

Uticaj šumske transportne infrastrukture na akumulaciju
nanosa u brdsko-planinskim vodotocima
N. Mekić

Ministarstvo privrede Kantona Sarajevo

Muhamed Bajrić

Univerzitet u Sarajevu – Šumarski fakultet, m.bajric@sfsa.unsa.ba
E. Hadžić

Univerzitet u Sarajevu – Građevinski fakultet
H. Milišić

Univerzitet u Sarajevu – Građevinski fakultet
Amina Karišik

Univerzitet u Sarajevu – Šumarski fakultet, a.karisik@sfsa.unsa.ba
Uvod: Prisutne klimatske promjene, brdsko-planinski reljef i razvijena hidrografska mreža
u Bosni i Hercegovini pogoduju učestalijoj pojavi bujica. Područja na kojima inicijalno
nastaju bujični tokovi su uglavnom vezana za šume i šumska zemljišta. U tom kontekstu,
istraživanje uticaja šumske transportne infrastrukture na akumulaciju nanosa u ovim
vodotocima postaje od suštinskog značaja kako bi se bolje razumjeli mehanizmi i
posljedice ovog problema.

Materijal i metode: Istraživanje je sprovedeno na području Kantona Sarajevo, sa fokusom
na dva "mala" slivna područja potoka Lučica površine 3,68 km2 i potoka Klade površine
4,33 km2. Oba potoka karakteriše bujični režim, što rezultira intenzivnim bujičnim
tokovima tokom perioda obilnih padavina, sa značajnom količinom erodiranog materijala
različitog karaktera. U istraživanju su prikupljeni uzorci materijala iz akumuliranog nanosa
potoka Lučica i Klade, kao i uzorci sa pripadajućeg slivnog područja, na kojima su detaljno
analizirane karakteristike materijala. Ovi uzorci su podvrgnuti laboratorijskim ispitivanjima
radi utvrđivanja granulometrijskog sastava i petrografsko-mineralnog sastava erozionog
materijala. Na osnovu rezultata, identifikovane su dominantne geološke strukture i
minerali u erozionom nanosu, kao i njihov procenat prisustva u uzorcima. U istraživanju
su primjenom GIS-a utvrđene dužine šumskih kamionskih puteva, traktorskih puteva i
traktorskih vlaka sa istraživanog područje. Dodatno, terenskim istraživanjima izvršena je
procjena trenutnog stanja ove infrastrukture u kontekstu tehničkih elemenata, redovnog
održavanja, kao i ostalih relevantnih faktora koji imaju potencijalni uticaj na proces
formiranja i transporta erodiranog nanosa u brdsko-planinskim vodotocima.

Rezultati: Analizom uzoraka geološkog i mineralno-petrografskog sastava zemljišta u
slivovima, utvrđeno je da uzorci akumuliranog nanosa sadrže krečnjak, koji nije prisutan
u samom slivnom području. Ovaj krečnjak ima porijeklo sa primarne mreže šumske
transportne infrastrukture, sa udjelom od 5,5% u akumulaciji potoka Lučica i 2% u potoku
Klade. Ostatak materijala u akumuliranom nanosu pokazuje identičnu strukturu kao i
materijal u slivnom području. Terenskim istraživanjem je utvrđeno da nema vidljivih
erozionih procesa na slivnom području niti značajnijih morfoloških promjena u koritima
potoka Lučica i Klade. Međutim, vidljivi erozioni procesi uočeni su na primarnoj i
sekundarnoj mreži šumske transportne infrastrukture, sa koje je erodirani materijal
dospio u korita potoka Lučica i Klade, gdje je i akumuliran.

IX. International Conference, FOREST ENGINEERING OF SOUTH-EASTERN EUROPE – State and challenges
18. – 20- September 2024, Terme Čatež

20

Diskusija: Guste mreže šumske transportne infrastrukture bez propisnog održavanja i
provođenja mjera sanacije pridonose produkciji erodiranog materijala koji se u značajnoj
količini akumulira u brdsko-planinskim vodotocima. Nedostatak vodopropusnih objekata
i drugih zaštitnih mjera dodatno pogoršava situaciju, posebno na područjima s velikim
uzdužnim nagibima. Iako su slivovi Lučica i Klade prekriveni u velikom postotku šumom,
nedostatak održavanja šumske transportne infrastrukture rezultira značajnom
akumulacijom nanosa. Dobiveni rezultati istraživanja naglašavaju kompleksnu
međuovisnost između antropogenih aktivnosti, prirodnih procesa i ekosistema, što
ukazuje na potrebu za razvojem održivih strategija upravljanja šumskom transportnom
infrastrukturom radi zaštite životne sredine i očuvanja vodnih resursa u Bosni i
Hercegovini.

IX. International Conference, FOREST ENGINEERING OF SOUTH-EASTERN EUROPE – State and challenges
18. – 20- September 2024, Terme Čatež

21

Strojna sječa na velikim nagibima sa trakcijskim vitlom
Luka Pajek

Univerza v Ljubljani, Biotehniška fakulteta, Oddelek za gozdarstvo in obnovljive gozdne vire,
luka.pajek@bf.uni-lj.si
Anton Poje
Univerza v Ljubljani, Biotehniška fakulteta, Oddelek za gozdarstvo in obnovljive gozdne vire,
anton.poje@bf.uni-lj.si
Šumarstvo se na svjetskom i europskom nivoju suočava s nedostatkom radnika i teškim
radnim uvjetima, za one koje rade u šumi na traktorima i sa motornom pilom. Uz toga,
mnogo više harvestera i forwardera radi u svijetskim šumama. Sječa se u modernom
šumarstvu zbog novih strojeva premješta i u pretežno neotvorena područja, gdje se rad
u šumi do sada nije obavljao, jer su uvjeti za rad zbog velikih nagiba i strmih padina bili
opasni za šumske radnike. Velike šumarske firme se zbog toga odlučuje za nabavu
modernijih i učinkovitijih strojeva, koji su snažniji i brži od klasične, ručno strojne sječe. A
prije svega, strojevi su mnogo sigurniji za rad, više su ergonomsko pogodni, uopče na
velikim nagibima. Jer su strojevi sposobni raditi na velikim nagibima, sve više se uz
dodatne potrijebe varnosti, tekom sječe korište i trakcijske vitlove, koji omugučajo mnogo
sigurniji rad za šumarje. Korištenje trakcijskog vitla ima nakon pozitivnih učinaka na tla i
sestojine, također i negativne učince koji se tiču same organizacije rada i terenske
pripreme. U saradnji sa firmo SiDG, smo napravili analizu ergonomskog, ekološkog i
ekonomskog upliva strojne sječe i spravila lesa u kombinaciji sa trakcijskim vitlom firme
Ecoforst, modela T-Winch. Za analizu ovog sistema rada smo snimali podace na 3
lokacijama u Sloveniji, ukupno 27 dana. Isti podaci su se snimali na harvesteru i
forvarderu. Nakon sječe smo snimali ozlijede na siječnim linijama. i sa metodu krožnih
ploskova i ozlijede sastojeva, da bi ocijenili oštečenost sastoja i tla nakon sječe sa strojima
na velikim naklonima. Jer je to bio prvi pokušaj rada strojeva sa ovakim vitlom u Sloveniji,
napravili smo detajlnu analizu same organizacije rada, pripreme sastoja, posebnosti rada,
zastojeva i psihički utjecaj na radnike.

IX. International Conference, FOREST ENGINEERING OF SOUTH-EASTERN EUROPE – State and challenges
18. – 20- September 2024, Terme Čatež

22

Efekti rada na privlačenju drveta šumskom žičarom “Mounty
4000”
Jusuf Musić
Univerzitet u Sarajevu – Šumarski fakultet, j.music@sfsa.unsa.ba
Jelena Knežević

Univerzitet u Sarajevu – Šumarski fakultet, j.knezevic@sfsa.unsa.ba
Velid Halilović

Univerzitet u Sarajevu – Šumarski fakultet, v.halilovic@sfsa.unsa.ba
E. Sirćo

Univerzitet u Sarajevu – Šumarski fakultet
Dž. Sokolović

Univerzitet u Sarajevu – Šumarski fakultet
Uvod: Privlačenje drveta žičarama predstavlja njegov transport pomoću čeličnih sajli, pri
čemu je teret djelimično ili potpuno odignut od tla, te je interakcija tlo – stroj minimalna
ili potpuno eliminirana uz znatno manje negativne efekte po tlo. Naglašena ekološka
pogodnost žičara rezultirala je i povećanim interesom za njihovom primjenom u
šumarstvu BiH, ali uglavnom izostaju sistemska istraživanja ove tehnologije rada.

Materijal i metode: U radu je analizirana produktivost i troškovi privlačenja drveta
stupnom kamionskom žičarom “Mounty 4000” u zavisnosti od važnijih utjecajnih faktora
(zapremine tereta i distance privlačenja). Istraživanje je provedeno u šumskom odjeljenju
73, GJ „Krivaja - Zavidovići“ u kojem dominatno učešće imaju stabla bukve, često velikih
dimenzija. Primjenjen je sortimentni metod rada uz sinhronizovani rad grupe od četiri
radnika. Efekti rada analizirane šumske žičare su utvrđeni primjenom studija rada i
vremena. Podaci o teretu privlačenja i ostvarenom radnom učinku utvrđeni su u skladu
sa standardom JUS D.BO.022, a trajanje vremena pojedinih radnih operacija snimljeno je
primjenom UMT softvera. Istraživanje zavisnosti produktivnosti rada šumske žičare od
utjecajnih faktora izvršeno je GLM analizom korištenjem statističkog programa
STATGRAPHICS Centurion XVII. Utvrđivanje troškova rada izvršeno je prema Metodici
kalkulacija ekonomičnosti strojnog rada u šumarstvu (Turk 1977).

Rezultati: Ukupno je snimljeno 68 transportnih ciklusa (tura) uz evidentirani učinak od
49,37 m3. Udio tzv. operativnog vremena iznosio je 79,7%, a dodatnog vremena 20,3%.
Vrijeme demontaže i montaže žičare iznosilo je ukupno 116,1 min ili oko 8 radnika –sata
(distanca 350 m). Istraživanjem zavisnosti produktivnosti rada od utjecajnih faktora
utvrđeno je da utjecaj zapremine tereta nije statistički značajan pri vjerovatnoći od 95%.
Utjecaj distance privlačenja se ispoljio na način da produktivnost rada na privlačenju
drveta opada sa povećanjem distance i kreće se od 82,05 m3/RD (distanca 50 m) do
31,39 m3/RD (distanca 400 m). Provedenom kalkulacijom troškova rada utvrđeno je da
neposredni jedinični troškovi rada sječe stabala, izrade drvnih sortimenata i privlačenja
drveta šumskom žičarom “Mounty 4000” rastu sa povećanjem distance privlačenja i
kreću se od 24,49 KM/m3 (distanca 50 m) do 64,03 KM/m3 (distanca 400 m ).

IX. International Conference, FOREST ENGINEERING OF SOUTH-EASTERN EUROPE – State and challenges
18. – 20- September 2024, Terme Čatež

23

Diskusija: Analiza strukture radnog vremena, kao i vremena montaže i demontaže
šumske žičare “Mounty 4000” ukazala je na odličnu obučenost radnika i vrlo dobru
organizaciju rada u istraživanom šumskom odjeljenju. Dobiveni rezultati o utrošku
vremena i produktivnosti rada su logični i po svojim vrijednostima slični rezultatima
drugih autora koji su istraživali ovu problematiku, u sličnim uvjetima rada. Primjena
stablovnog metoda rada, posebno u četinarskim sastojinama, povećala bi radni učinak
na sječi stabala, rezultirala većom iskorištenosti procesorske glave, te povećanjem
ukupne produktivnosti rada. Potrebno je doznaku stabala prilagoditi efikasnom i
ekonomski prihvatljivom radu šumske žičare. Naime, u istraživanom odjeljenju zapremina
izrađene oblovine iznosila je svega 0,5-0,6 m3/m žičane trase, što se u literaturi navodi
kao nedostatno.

IX. International Conference, FOREST ENGINEERING OF SOUTH-EASTERN EUROPE – State and challenges
18. – 20- September 2024, Terme Čatež

24

Proizvodnja drvnih sortimenata topole
Ranko Sarić
PE ''Vojvodinašume'', FE ''Banat'' Pančevo, ranko.saric@banatsume.rs
Izvod: U radu je prikazena proizvodnja drvnih sortimenata topole na dve stalne ogledne
površine. Prva ogledna površina nalazi se u Donjem Podunavlju u nezaštićenom delu od
poplava. Period istraživanja je od 2013-2023 godine. Zasad je podignut sa klonom topole
Populus euramericana 'I-214' na tri razmaka sadnje: 5x5 m, 6x6 m 6,5x6,5 m. Najveća
vrednost drvnih sortimenata u sedamnaestoj godini starosti je na razmaku 6x6 m i iznosi
22.567 eura po ha. Na drugoj oglednoj površini prikazana je proizvodnja klona Populus
euramericana 'I-214'  i klona Populus euramericana 'M1' u 11 godini starosti. Ogledna
površina se nalazi u Titelu u zaštićenom delu od poplava. Period istraživanje je od 2016-
2023 godine. Oba klona su podignuti na razmaku 6x6 m. Vrednost drvnih sortimenata u
jedanaestoj godini starosti, kod klona I-214 je 9.440 eura po ha, a kod klona M1 je 4.922
eura po ha.

IX. International Conference, FOREST ENGINEERING OF SOUTH-EASTERN EUROPE – State and challenges
18. – 20- September 2024, Terme Čatež

25

Izazovi korištenja harvesterske glave za izmjeru drvnih
sortimenata pri sječi i izradi tvrdih listača
Dinko Vusić
Sveučilište u Zagrebu Fakultet šumarstva I drvne tehnologije, dvusic@sumfak.unizg.hr
Branko Ursić
Sveučilište u Zagrebu Fakultet šumarstva I drvne tehnologije, bursic@sumfak.unizg.hr
Marijo Plantak
Sveučilište u Zagrebu Fakultet šumarstva I drvne tehnologije
Ivica Papa
Sveučilište u Zagrebu Fakultet šumarstva I drvne tehnologije, ipapa@sumfak.unizg.hr
Moderni harvesteri opremljeni su tehničkim komponentama i računalnim programima
čijom se primjenom osim za osnovnu namjenu upravljanja radom stroja i pomoći pri
postupcima sječe i izrade drva može bitno unaprijediti cjelokupni logistički sustav. Bitna
komponenta logističkog sustava je i pravodobna i točna informacija o količini, kakvoći i
lokaciji izrađenih drvnih sortimenata. Iako je izmjera izrađenog drva pomoću harvestera
mnogo jednostavnija i brža u odnosu na ručni način izmjere obujma drva, uporabom
harvesterske tehnologije za izmjeru drva nastaju tri ključna problema, a to su: točnost
same izmjere, pouzdanost evidencije te način obilježavanja sortimenata. Cilj je
istraživanja bio utvrditi točnost izmjere uspoređujući razliku između obujma oblog drva
izmjerenog harvesterskom glavom i klasičnim načinom izmjere drvnih sortimenta u
prorednim sječinama običnog graba (Carpinus betulus L.) i obične bukve (Fagus sylvatica
L.) starosti 79 godina. Na području gospodarske jedinice »Bjelovarska Bilogora«
odabrana su dva odsjeka, a sječa i izrada drvnih sortimenta obavljena je harvesterom
Timberjack 1470D s harvesterskom glavom Timberjack 758. Ukupno su izmjerena 133
sortimenta proizvedena od 29 stabala u odsjeku 14b i 151 sortiment proizveden od 26
stabala u odsjeku 14c. Rezultati istraživanja ukazuju na značajne razlike između obujama
drvnih sortimenata utvrđenih na propisani način prilikom preuzimanja drvnih
sortimenata i podataka preuzetih iz računalne evidencije harvestera. Odstupanja na
razini stabla ukazuju da računalna evidencija harvestera u većini slučajeva iskazuje manji
obujam u oba promatrana odsjeka. Većina razlika iskazanih u postotnim iznosima nalazi
se u rasponu ±20 %, uz značajan broj odstupanja (uglavnom pozitivnih) i izvan
navedenog raspona. Detaljnije analize odstupanja, provedene na razini pojedinih
sortimenata), ukazuju i na razloge relativno velikih odstupanja na razini stabala uzorka.
Evidentno je da glavnina razlika nastaje pri mjerenju drvnih sortimenata izrađenih iz
krošnje. Analiza postotnih razlika u dva istraživana odsjeka, uz potrebu redovite
kalibracije mjernih uređaja harvestera (normalno distribuirana odstupanja), jasno
identificira dva uzroka nastanaka razlika prilikom mjerenja drvnih sortimenata izrađenih
iz krošnje:
•
neevidentiranje izrađenih sortimenata (pozitivna postotna razlika 100%) koja
prvenstveno nastaje prilikom evidencije obujma sortimenata čija je stvarna
duljina manja od nominalne;
•
evidentiranje većeg obujma izrađenih drvnih sortimenata (negativna razlika)
istovremenom izradom više komada oblog drva u jednom zahvatu (mjerenje
većeg promjera uz istovremeni izostanak jednog ili više komada u evidenciji – što
djelomično sudjeluje i pri stvaranju pozitivnih razlika navedenih pod prethodnom
točkom).
IX. International Conference, FOREST ENGINEERING OF SOUTH-EASTERN EUROPE – State and challenges
18. – 20- September 2024, Terme Čatež

26

Evidentiranje sortimenata čija je duljina manja od nominalne stvar je prilagodbe postavki
računalnoga sustava harvestera i ne bi trebala predstavljati prepreku u ostvarivanju
točnosti računalne evidencije. Glavnina odstupanja koja pokazuju trend normalne
distribucije moguće je anulirati pravovremenom kalibracijom mjernoga sustava i njenom
redovitom provjerom. Poseban problem prilikom mjerenja dimenzija drvnih sortimenata i
posljedično evidencije njihova obujma predstavlja način izrade drvnih sortimenata iz
krošnje istovremenim trupljenjem dva ili više komada obloga drva. Navedeni način rada
predstavlja modifikaciju karakterističnu prvenstveno za rad u sječinama listača s ciljem
povećanja ostvarive proizvodnosti, ali nedvojbeno rezultira netočnom izmjerom izrađenih
sortimenata. Ostali razlozi netočnoga mjerenja leže također u morfološkom obliku
izrađivanih bjelogoročnih stabala i posljedično nemogućnosti potpunog kresanja grana i
izradi rašlji u jednome zahvatu.

IX. International Conference, FOREST ENGINEERING OF SOUTH-EASTERN EUROPE – State and challenges
18. – 20- September 2024, Terme Čatež

27

Potencijal
šumske
protupožarne
infrastrukture
–
višenamjenski pristup korištenju šumskih površina
Š. Birkić

Sveučilište u Zagrebu Fakultet šumarstva i drvne tehnologije
Kruno Lepoglavec
Sveučilište u Zagrebu Fakultet šumarstva i drvne tehnologije, klepoglavec@sumfak.unizg.hr
Marijan Šušnjar

Sveučilište u Zagrebu Fakultet šumarstva i drvne tehnologije, msusnjar@sumfak.unizg.hr
Zdravko Pandur

Sveučilište u Zagrebu Fakultet šumarstva i drvne tehnologije, zpandur@sumfak.unizg.hr
Marin Bačić
Sveučilište u Zagrebu Fakultet šumarstva i drvne tehnologije, mbacic1@sumfak.unizg.hr
Hrvoje Nevečerel

Sveučilište u Zagrebu Fakultet šumarstva i drvne tehnologije, hnevecerel@sumfak.unizg.hr
Šumska protupožarna infrastruktura ovisi o količini i učestalosti požara, a njihova
prisutnost na području šuma omogućava brzu intervenciju i saniranje šteta. Potrebno je
utvrditi prostorni raspored pristupnih puteva u zoni visokonaponskih dalekovoda i
uključiti ih u protupožarnu infrastrukturu te je usporediti sa planskom protupožarnom
infrastrukturom u zoni visokonaponskih dalekovoda. Ispitivanje će se provesti na
području UŠP Split na mjestima gdje dalekovodi prolaze kroz državne i privatne šume.

IX. International Conference, FOREST ENGINEERING OF SOUTH-EASTERN EUROPE – State and challenges
18. – 20- September 2024, Terme Čatež

28

List of participants
Amina Karišik
Univerzitet u Sarajevu
Šumarski fakultet
 a.karisik@sfsa.unsa.ba
Andreja Đuka
Sveučilište u Zagrebu Fakultet
šumarstva i drvne tehnologije
 aduka@sumfak.unizg.hr
Branko Ursić
Sveučilište u Zagrebu Fakultet
šumarstva i drvne tehnologije
bursic@sumfak.unizg.hr
Dane Marčeta
Šumarski fakultet, Banja Luka
dane.marceta@sf.unibl.org
Dinko Vusić
Sveučilište u Zagrebu Fakultet
šumarstva i drvne tehnologije
dvusic@sumfak.unizg.hr
Dino Hadžidervišagić
Univerzitet u Sarajevu
Šumarski fakultet
d.hadzidervisagic@sfsa.unsa.ba
Dušan Stojnić
Šumarski fakultet Univerziteta
u Beogradu
dusan.stojnic@sfb.bg.ac.rs
Hrvoje Nevečerel
Sveučilište u Zagrebu Fakultet
šumarstva i drvne tehnologije
hnevecerel@sumfak.unizg.hr
Igor Potočnik
Biotehniška fakulteta, Oddelek
za gozdarstvo
igor.potocnik@bf.uni-lj.si
Ivica Papa
Sveučilište u Zagrebu Fakultet
šumarstva i drvne tehnologije
ipapa@sumfak.unizg.hr
Jelena Knežević
Univerzitet u Sarajevu
Šumarski fakultet
j.knezevic@sfsa.unsa.ba
Jusuf Musić
Univerzitet u Sarajevu
Šumarski fakultet
j.music@sfsa.unsa.ba
Krč Janez
Biotehniška fakulteta, Oddelek
za gozdarstvo
janez.krc@bf.uni-lj.si
Kruno Lepoglavec
Sveučilište u Zagrebu Fakultet
šumarstva i drvne tehnologije
klepoglavec@sumfak.unizg.hr
Ljupcho Nestorovski
Sumarski fakultet – Skopje
nestorovskil@hotmail.com
Marijan Šušnjar
Sveučilište u Zagrebu Fakultet
šumarstva i drvne tehnologije
msusnjar@sumfak.unizg.hr
Marin Bačić
Sveučilište u Zagrebu Fakultet
šumarstva i drvne tehnologije
mbacic1@sumfak.unizg.hr
Matevž Mihelič
Biotehniška fakulteta, Oddelek
za gozdarstvo
matevz.mihelic@bf.uni-lj.si
Matija Bakarić
Sveučilište u Zagrebu Fakultet
šumarstva i drvne tehnologije
mbakaric@sumfak.unizg.hr
Matija Landekić
Sveučilište u Zagrebu Fakultet
šumarstva i drvne tehnologije
mlandekic@sumfak.unizg.hr
Mihael Lovrinčević
Sveučilište u Zagrebu Fakultet
šumarstva i drvne tehnologije
mlovrincevic@sumfak.unizg.hr
Milorad Danilović
Šumarski fakultet Univerziteta
u Beogradu
milorad.danilovic@sfb.bg.ac.rs
Muhamed Bajrić
Univerzitet u Sarajevu
Šumarski fakultet
m.bajric@sfsa.unsa.ba
Pajek Luka
Biotehniška fakulteta, Oddelek
za gozdarstvo
luka.pajek@bf.uni-lj.si
IX. International Conference, FOREST ENGINEERING OF SOUTH-EASTERN EUROPE – State and challenges
18. – 20- September 2024, Terme Čatež

29

Poje Anton
Biotehniška fakulteta, Oddelek
za gozdarstvo
anton.poje@bf.uni-lj.si
Ranko Sarić
Vojvodina šume
ranko.saric@banatsume.rs
Slavica Antonić
Šumarski fakultet Univerziteta
u Beogradu
slavica.antonic@sfb.bg.ac.rs
Špela Pezdevšek
Malovrh
Biotehniška fakulteta, Oddelek
za gozdarstvo
spela.pezdevsek.malovrh@bf.uni-
lj.si
Tibor Pentek
Sveučilište u Zagrebu Fakultet
šumarstva i drvne tehnologije
tpentek@sumfak.unizg.hr
Tomislav Poršinsky
Sveučilište u Zagrebu Fakultet
šumarstva i drvne tehnologije
tporsinsky@sumfak.unizg.hr
Velid Halilović
Univerzitet u Sarajevu
Šumarski fakultet
v.halilovic@sfsa.unsa.ba
Vladimir Petković
Šumarski fakultet, Banja Luka
vladimir.petkovic@sf.unibl.org
Vladimir Puđa
Šumarski fakultet Univerziteta
u Beogradu
vladimir.pudja@sfb.bg.ac.rs
Zala Uhan
Biotehniška fakulteta, Oddelek
za gozdarstvo
zala.uhan@bf.uni-lj.si
Zdravko Pandur
Sveučilište u Zagrebu Fakultet
šumarstva i drvne tehnologije
zpandur@sumfak.unizg.hr
Zdravko Trajanov
Sumarski fakultet – Skopje
ztrajanov@sf.ukim.edu.mk
IX. International Conference, FOREST ENGINEERING OF SOUTH-EASTERN EUROPE – State and challenges
18. – 20- September 2024, Terme Čatež

30

Raziskovalni program:
P4-0430 - Gozdno-lesna veriga in podnebne spremembe: prehod v krožno
biogospodarstvo