Planiranje odgovornog i održivog upravljanja turističkom destinacijom na primeru Beograda

Beograd;održivi razvoj;turistička destinacija;razvoj urbanog turizma;Belgrade;tourism;tourism development;sustainability;sustainable tourism;info:eu-repo/classification/udc/338.48:911.375(497.11Beograd)(043.2)

UNIVERZA V MARIBORU
FAKULTETA ZA TURIZEM

Aleksa Panić

Planiranje odgovornog i odrţivog upravljanja
turistiĉkom destinacijom na primeru Beograda

 Naĉrtovanje odgovornega in trajnostnega
vodenja turistiĉne destinacije na primeru
Beograda

Magistrsko delo

Breţice, maj 2018

UNIVERZA V MARIBORU
FAKULTETA ZA TURIZEM

Aleksa Panić

Planiranje odgovornog i odrţivog upravljanja
turistiĉkom destinacijom na primeru Beograda

Naĉrtovanje odgovornega in trajnostnega
vodenja turistiĉne destinacije na primeru
Beograda

Magistrsko delo

mentor: doc. dr Marko Koščak

somentor: asist. Barbara Pavlakovič

Breţice, maj 2018

Izjava o autorstvu

IZJAVA O AVTORSTVU IN ISTOVETNOSTI TISKANE IN
ELEKTRONSKE OBLIKE ZAKLJUĈNEGA DELA

Ime in priimek študent‐a/‐ke:

Študijski program:

Naslov zaključnega dela:

Mentor:

Somentor:

Podpisan‐i/‐a študent/‐ka


izjavljam, da je zaključno delo rezultat mojega samostojnega dela, ki sem ga
izdelal/‐a ob pomoči mentor‐ja/‐ice oz. somentor‐ja/‐ice;

izjavljam, da sem pridobil/‐a vsa potrebna soglasja za uporabo podatkov in
avtorskih del v zaključnem delu in jih v zaključnem delu jasno in ustrezno
označil/‐a;

na Univerzo v Mariboru neodplačno, neizključno, prostorsko in časovno
neomejeno prenašam pravico shranitve avtorskega dela v elektronski obliki,
pravico reproduciranja ter pravico ponuditi zaključno delo javnosti na
svetovnem spletu preko DKUM; sem seznanjen/‐a, da bodo dela
deponirana/objavljena v DKUM dostopna široki javnosti pod pogoji licence
Creative Commons BY‐NC‐ND, kar vključuje tudi avtomatizirano
indeksiranje preko spleta in obdelavo besedil za potrebe tekstovnega in
podatkovnega rudarjenja in ekstrakcije znanja iz vsebin; uporabnikom se dovoli
reproduciranje brez predelave avtorskega dela, distribuiranje, dajanje v najem
in priobčitev javnosti samega izvirnega avtorskega dela, in sicer pod pogojem,
da navedejo avtorja in da ne gre za komercialno uporabo;

dovoljujem objavo svojih osebnih podatkov, ki so navedeni v zaključnem delu in
tej izjavi, skupaj z objavo zaključnega dela;

izjavljam, da je tiskana oblika zaključnega dela istovetna elektronski obliki
zaključnega dela, ki sem jo oddal/‐a za objavo v DKUM.

Zahvala
Autor ţeli da se zahvali svom mentoru doc. dr Marku Koščaku, kao i komentoru
asistentkinji Barbari Pavlakovič za nesebičnu i svesrdnu pomoć, saradnju i
profesionalno usmeravanje tokom pisanja ovog rada.
TakoĎe, autor ţeli da izrazi zahvalnost gospoĎi Ljiljani Alajbegović, koja je u ime
Turističke organizacije Beograda svojim odgovorima doprinela da rad dobije na
kredibilitetu i relevantnosti. Osim toga, velika zahvalnost i gospoĎi Ireni Čalikjan, koja
je ispred turističke agencije „Sabra“ dala neophodne odgovore koji se tiču receptivnog
turizma, a koji su veoma pomogli autoru u nastavku rada. Autor ţeli i da se zahvali
gospoĎi Biserki Vasić iz turističkog info centra na iskrenim i bezrezervnim odgovrima.
Pored toga, autor se zahvaljuje i profesorki srpskog jezika Maji Stupar na lektorisanju
ovog rada.
Posebna zahvalnost dragoj Duški Najvirt Jeličić za sav trud, nesebičnost i iskreno
prijateljstvo.
Na kraju, ali ne i najmanje bitno, autor ţeli da se zahvali svojoj porodici i najbliţim
prijateljima na neophodnoj podršci i razumevanju.

ABSTRACT
In this paper the overall importance of Sustainable tourism development was discussed.
The aim was to determine the importance and necessity of implementing such concept
in Belgrade.
Before that, Belgrade is presented as the Serbian capital city and the main tourism
destination, with its geographical characteristics, transportation system and the main
tourism attractions. Furthermore, the author conducted 3 qualitative researches in order
to get the neccecary answers which helped him to understand and to analyze the tourism
image of Belgrade., interviews at the Tourism Organization of Belgrade tourism agency
and the Tourist Info Centre were conducted in order to understand the existing tourism
offer and plans for future development, as well as to get the clue about the foregin
tourists’ impressions about the city and tourism offer. Finally, the author will use the
case example of Ljubljana, as the “Green Capital” winner in order to understand the
concept of sustainable tourism and to propose some solutions for further Belgrade
tourism development.
The research findings have shown that Belgrade has many things to improve in order to
develop itself as the sustainable destination. Based on those findings and the adequate
literature, the author identified 3 main priorities which could help the city to make a
step forward in the process of sustainable tourism development.
Key Words: Belgrade, tourism, tourism development, sustainability, sustainable
tourism
UDK: 338.48:911.375(497.11Beograd)(043.2)

POVZETEK
Tema magistrske naloge obravnava vsesplošno pomembnost trajnostnega razvoja.
Bistvo naloge je opredeliti pomen in nujnost implementacije takšnega koncepta na
turistični destinaciji v Beogradu.
Z dobro strategijo in trajnostnim načinom organizacije ter razvoja te destinacije lahko
Beograd pričakuje pozitivne učinke za izboljšavo vseh segmentov turistične ponudbe,
boljše pozicioniranje na evropskem turističnem trţišču (s čimer bi se ustvarila tudi
moţnost za uvajanje novih delovnih mest predvsem v gostinstvu) in ustvarjanje dobička
na daljše obdobje. Poleg tega bi tak koncept pozitivno vplival na lokalno prebivalstvo.
Poleg omenjenih novih delovnih mest bi se ustvarili bolj zdravi ţivljenjski pogoji. To je
posebej pomembno v večjih mestih, kjer obstajajo veliki prometni pretoki in kjer
izpušni plini onesnaţujejo okolje. Konec koncev bi uspešno izvajan in uporabljen
koncept lahko sluţil kot primer drugim mestom v drţavi.
Problem raziskave je temeljil na odkrivanju glavnih smernic in strategij, po katerih
Beograd načrtuje razvoj kot turistična destinacija, in na vse, kar glavnemu mestu še
manjka, da bi s svojo turistično ponudbo še bolj zanimal in privlačil turiste iz Evrope in
sveta.
Cilj naloge je, da:
 opiše trenutno turistično ponudbo in izkušnje Beograda;
 razišče načrte Turistične organizacije Beograda (TOB) za njeno nadaljnje
delovanje na področju izboljšave turistične ponudbe mesta;
 razišče razloge, zaradi katerih turisti trenutno obiskujejo Beograd, in najbolj
pogoste negativne izkušnje turistov;
 primerja in predlaga primere dobre prakse iz projekta „Zelena Ljubljana”, ki
bi lahko sluţili za nadaljnji razvoj turistične ponudbe Beograda;
 ustvari celotno sliko turistične ponudbe Beograda in predlaga določene
korake za nadaljnji razvoj Beograda kot turistične destinacije vendar na
trajnostni in odgovoren način.
Namen raziskave je bil, da se s kvalitativnim preverjanjem obstoječih aktivnosti in
strategij Turistične organizacije Beograda (TOB) izdelajo načrti o nadaljnjem
turističnem razvoju mesta. To je bilo zelo pomembno, ker se je na osnovi te raziskave
dobil vpogled v bodoče poteze in smernice, kam se destinacija giblje oziroma v njene
cilje, ki jih mestna turistična destinacija ţeli doseči v naslednjem obdobju.
Ko govorimo o definiranju koncepta trajnostnega turizma, je poleg različnih definicij
znanost prepoznala jedro oziroma glavne stebre trajnostnega razvoja. To so socialni (in
kulturni), ekološki in ekonomski moment. Kar pomeni, da se z zaščito kulturne in
zgodovinske dediščine ter naravnih bogastev ohrani unikatnost in edinstvenost
destinacije, oziroma se podaljša ţivljenjska doba lokalnih resursov. Prav tako se z
vključevanjem drugih industrij in storitvenih dejavnosti obogati turistična ponudba
destinacije in gospodarski razvoj lokalne skupnosti.
Beograd je v osnovi predstavljen kot srbska prestolnica ter glavna turistična destinacija
drţave s svojimi geografskimi značilnostmi, prometnim sistemom in glavnimi

turističnimi znamenitostmi. Za Beograd je značilen odličen geografski poloţaj in je kot
tak kriţišče evropskih koridorjev. S kriţanjem koridorja X in VII s kraki XI in E-70 se
odpira moţnost povezovanja Beograda z obdonavskimi in tudi z drugimi evropskimi
metropolami. Poleg koridorjev ima vse pomembnejšo vlogo tudi beograjsko letališče, ki
postaja vse pomembnejše vozlišče za interkontinentalne in evropske lete. Definirane so
tudi nujne spremembe, predvsem v ţelezniškem in cestnem prometu. Te spremembe v
glavnem načrtujejo izboljšanje infrastrukture in modernizacijo.
V nalogi so analizirane namestitvene in gostinske kapacitete mesta. Namestitvene
kapacitete Beograda so priznane kot heterogene, predvsem zaradi različne strukture
gostov, ki obiskujejo glavno mesto Srbije. Poleg tega vse več hotelskih verig odpira
svoje hotele v Beogradu, kar je dodatna spodbuda in pozitiven signal za nadaljnji razvoj
mesta. Mnogi gostinski objekti, v katerih je moč pokušati okuse z vseh koncev sveta, so
postali eden od prepoznavnih atributov glavnega mesta Srbije.
Opisani in analizirani so glavni segmenti turistične ponudbe Beograda. Po
karakteristikah turističnega povpraševanja in ponudbe je definirano 6 glavnih turističnih
kategorij:
 kongresni turizem;
 kulturni turizem;
 „event” turizem;
 športni turizem;
 zdravstveni turizem;
 „nightlife” turizem.
Kongresni turizem je definiran kot izrazito donosen segment turistične ponudbe, ki se
najpogosteje dogaja izven turistične sezone. Razvoj kongresnega turizma zahteva obstoj
kvalitetne kongresno-turistične ponudbe. V tem postaja Beograd vse bolj konkurenčen
na evropskem trţišču, še posebej v organizaciji posvetov in poslovnih srečanj, o čemer
govori tudi ICCA lista, na kateri je Beograd visoko kotiran v svetovnih okvirih.
Kot eno najstarejših mest v Evropi je Beograd mesto, na katerem so se stoletja kriţale
različne kulture, zaradi česar ima bogato kulturno dediščino, ki nobenega turista ne
pušča ravnodušnega. Od ostankov kultur še iz paleolitika, preko antične zapuščine in
Bizanca, srednjeveških obzidij, pričevanj o prehodu turške in avstro-ogrske vojske, pa
vse do bombardiranja leta 1999. Vsako obdobje za seboj pušča določeno pričevanje, ki
je danes del kulturne dediščine. Celotna kulturna zapuščina mesta naredi Beograd zelo
zanimivo destinacijo predvsem za tuje turiste.
V Beogradu so najbolj zastopane kulturne, zabavne in športne prireditve. Ena od najbolj
popularnih kulturnih prireditev je „Noč muzejev”. Mestna oblast pomaga pri
organizaciji 69 kulturnih prireditev, 11 prireditvam je glavni pokrovitelj in ustanovitelj.
Poleg tega je Beograd mesto, v katerem so organizirani mnogi glasbeni dogodki in
koncerti, ki privabljajo in motivirajo številne turiste, da obiščejo mesto. Prav tako se v
Beogradu organizirajo številni športni dogodki. Športne prireditve imajo pomembno
vlogo v privabljanju turistov in populariziranju turistične destinacije. Med potekom
športnih dogodkov prihaja do povečane turistične potrošnje, večje medijske
izpostavljenosti destinacije v mesecih in dnevih pred začetkom ter med potekom športne
prireditve. To je dodatna priloţnost, da se promovirajo tudi kulturne vrednote lokalnega
prebivalstva, pa tudi da se pomembno izboljša infrastruktura predvsem športnih

objektov. Beograd je bil v preteklosti gostitelj športnikov za različne športne panoge,
prav tako obstajajo načrti in ţe dogovorjene prireditve v prihodnjem obdobju.
V nalogi je opisan in obdelan vse večji porast zdravstvenega turizma – predvsem v
zdraviliščih v posameznih beograjskim primestnih občinah. Navedena so zdravilišča,
specializirana za različne vrste okrevanj, prav tako pa wellness in spa centri, ki so v
Beogradu vse bolj dostopni in razviti. Za razliko od zahodnoevropskih drţav so cene
wellness uslug v Beogradu niţje, kar je eden od razlogov, zaradi katerega se turisti
odločajo za te vsebine, prav tako pa pokazatelj porasta takšnih storitev v glavnem
mestu. Na splošno so cene zdravstvenih storitev v Srbiji in Beogradu bistveno niţje,
zaradi česar se turisti v veliki meri odločijo priti in plačati zdravstveno nego ali poseg.
V nalogi je poseben pregled posvečen analizi urejenosti ţivljenjskega okolja v
Beogradu. Kot glavno in največje mesto v Srbiji ima Beograd najteţje pogoje za
ohranitev ugodnega ţivljenjskega okolja. Promet, vse gospodarske in ostale aktivnosti v
mestu, geografski poloţaj in klima ter število prebivalcev so samo nekatere od
komponent, ki diktirajo urejenost ţivljenjskega okolja v glavnem mestu. Poleg tega je
treba upoštevati, da je Beograd skupaj z okolico veliko poslovno in industrijsko
področje. Prav zaradi vsega navedenega – gostote naseljenosti, prometa, industrijskih
con in nedovoljenih gradenj kot velikega problema Beograda – je prišlo do
onesnaţevanja vode, zraka, zemljišč, prav tako pa do drugih negativnih vplivov na
naravo in ţivljenjsko okolje v mestu na splošno. Iz tega so definirani ključni problemi
za trajnostni razvoj glavnega mesta Srbije. Predvsem zaradi vse večjega števila
stanovalcev, preteţno iz notranjosti drţave, ki se vsako leto v vse večjem številu
priseljujejo v glavno mesto zaradi centralizacije in neenakomernega razvoja drţave in
njenih regij, se je pojavila potreba po večjem številu stanovanjskih objektov, naselij in
vsega, kar prinaša povečanje števila prebivalcev.
Poleg tega je promet definiran kot eden največjih problemov, s katerim se soočajo
stanovalci, prav tako pa tudi turisti. Zaradi velike količine motornih vozil, ki se dnevno
zlijejo in prehajajo skozi glavno mesto Srbije, prihaja do ogromne gneče in zastojev v
prometu. Eden od razlogov je ta, da cestna infrastruktura, ki bi tranzitni promet
premestila iz urbanega dela mesta, še ni dokončana. Ko je govora o prometu, je
potrebno omeniti tudi nujnost večjega števila javnih parkirnih mest. Po drugi strani je za
bolj zdrav in ekološki razvoj turizma nujnost več pešcon, posebej v centru mesta, zato je
potrebno razmišljati o zmanjšanju pretoka prometa skozi glavno središče mesta.
V nalogi je izdelana in analizirana SWOT shema Beograda oziroma dobre in slabe
točke ter priloţnosti in groţnje za bodoči razvoj mesta kot turistične destinacije.
Ugotovljeno je, da Beograd še kako razpolaga z resursi za resen in uspešen turistični
razvoj, ampak da obstajajo resne in nujne naloge, ki morajo biti opravljene, da bi bil ta
razvoj uspešen in trajnosten. Definirane so priloţnosti mesta, ki bi, če bi se izkoristile na
pravi način, pomagale k pospešenemu in trajnostnem razvoju. Upoštevane so vse
potencialne groţnje, ki so resda globalnega karakterja, kot je geopolitična situacija v
regiji in problem s terorizmom, ampak jih je vsekakor nujno vzeti v obzir in v
razmislek, ko se načrtuje resen turistični razvoj.
Da bi se razjasnila in razumela celostna slika Beograda kot turistične destinacije,
trenutnih aktivnosti, turističnih ponudb, vtisov turistov in načrtov za prihodnost, je avtor
opravil 3 empirične raziskave. Temeljni in najbolj pomemben del raziskovalnega
procesa je opravljen v Turistični organizaciji Beograda (TOB) kot krovni organizaciji za

promocijo in planiranje razvoja mestnega turizma. Cilj intervjuja je bil pridobiti
osnovne informacije o tem, na kakšen način ta organizacija načrtuje izboljšanje
obstoječe turistične ponudbe mesta. To vključuje njihove osnovne cilje, ciljno skupino,
modernizacijo obstoječe turistične ponudbe, oblikovanje novega turističnega proizvoda,
bodoče infrastrukturne projekte in podobno. Poleg tega smo skozi intervju ugotovili,
katere so najpogostejše pritoţbe turistov na turistično ponudbo Beograda in na samo
bivanje v mestu. Razen tega so opravljeni tudi intervjuji v turističnem informativnem
centru, ki je v neposrednem stiku s turisti, in kjer je moč izvedeti, kakšen odziv v praksi
imajo akcije, ki jih načrtuje in izvaja TOB, ter kakšne vtise turisti nosijo s seboj iz
Beograda. Avtor je intervjuval tudi zaposlene v turistični agenciji „Sabra”. Namen tega
dela raziskave je bila analiza obstoječe turistične podobe, kot tudi vpogled v
podatkovno bazo vtisov tujih turistov o mestu in njegovi turistični ponudbi. Prav tako so
pridobljeni podatki omogočili definirati osnovne pomanjkljivosti v trenutni organizaciji
destinacije. Na osnovi podatkov in analize primera dobre prakse iz tujine, kot je glavno
mesto Slovenije Ljubljana in njen koncept „Zelena Ljubljana”, predlagamo najboljše
moţne rešitve za take pomanjkljivosti. Avtor je na osnovi primerjave primera turistične
destinacije Ljubljana, zmagovalke tekmovanja Zelena prestolnica, analiziral koncept
trajnostnega razvoja v urbani turistični destinaciji v EU ter na podlagi vseh ugotovljenih
parametrov predlagal nekaj rešitev za nadaljnji razvoj turizma v Beogradu.
Raziskava je pokazala, da mora Beograd svojo turistično ponudbo izboljšati s kar veliko
dodatnimi ukrepi, da se bo lahko razvijal v smeri trajnostnega razvoja. Upoštevaje
celostno stanje turizma v Beogradu, karakteristike mesta, obstoječo infrastrukturo,
raziskovalne ugotovitve, pa tudi trende v turistični industriji je avtor predstavil
konkretne predloge, ki bi Beograd usmerile k boljši in kvalitetnejši podobi turistične
destinacije, ki je predvsem ekološko bolj osveščena, z nujno potrebno infrastrukturo za
sprejem, pretok in zabavo turistov. Prav tako se konkretni predlogi tičejo izboljšanja
ţivljenjskega okolja in ţivljenjskih pogojev za lokalno prebivalstvo, kar je smisel
koncepta trajnostnega razvoja turizma. Eden od pogojev, da neka turistična destinacija
uspešno in odgovorno koristi svoje resurse, je skrb in ohranitev ţivljenjskega okolja in
ekosistema. Dvig nivoja čistoče in skrb za zelene površine mora biti ena od prioritet
nadaljnjega razvoja Beograda kot turistične destinacije. Poleg tega sta izboljšanje
prometne in turistične infrastrukture neizogibni segment, ki se mora izboljšati, da bi
Beograd in njegova turistična ponudba postala dostopnejša in bolj funkcionalna za
turiste in za lokalno prebivalstvo.
Kljuĉne besede: Beograd, trajnostni razvoj, turistična destinacija, razvoj urbanega
turizma
UDK: 338.48:911.375(497.11Beograd)(043.2)

SADRŢAJ

1 UVOD
............................................................................................................................ 1
1.1 Opis problema ......................................................................................................... 1
1.2 Svrha i cilj istraţivanja
............................................................................................ 2
1.3 Osnovna istraţivačka pitanja
................................................................................... 2
1.4 Ograničenja u istraţivačkom procesu ..................................................................... 3
1.5 Metode rada i istraţivanja ....................................................................................... 3
2 TEORETSKA OSNOVA: RAZVOJ TURISTIĈKE DESTINACIJE I ODRŢIVI
TURIZAM ....................................................................................................................... 5
2.1 Odrţivi turizam ....................................................................................................... 5
2.2 Beograd kao turistička destinacija .......................................................................... 8
3 O DESTINACIJI
........................................................................................................ 11
3.1 Geografske karakteristike
...................................................................................... 11
3.2 Pristupačnost destinacije ....................................................................................... 12
3.2.1 Drumski saobraćaj ............................................................................................. 13
3.2.2 Aerodrom „Nikola Tesla“ .......................................................................................... 14
3.2.3 Ţeleznički saobraćaj
................................................................................................... 18
3.2.4 Rečni saobraćaj .......................................................................................................... 19
3.3 Smeštajni kapaciteti destinacije ............................................................................ 20
3.4 Turistički proizvod destinacije prema karakteristikama traţnje ........................... 23
3.4.1 Kongresni turizam
...................................................................................................... 23
3.4.2 Kulturni turizam ......................................................................................................... 26
3.4.3 Event turizam ............................................................................................................. 30
3.4.4 Sportski turizam ......................................................................................................... 31
3.4.5 Zdravstveni turizam
.................................................................................................... 33
3.4.6 „Nightlife“ turizam..................................................................................................... 36
3.5 UreĎenje ţivotne sredine u Beogradu ................................................................... 36
3.6 Ključni problemi za odrţivi razvoj Beograda ....................................................... 37
4 SWOT ANALIZA BEOGRADA KAO TURISTIĈKE DESTINACIJE
.............. 39
5 ISTRAŢIVANJE I ANALIZA TRENUTNOG STANJA, PLANOVA I
BUDUĆIH AKTIVNOSTI U CILJU ODRŢIVOG RAZVOJA TURISTIĈKE
PONUDE BEOGRADA ............................................................................................... 43
5.1 Intervju sa Turističkom organizacijom Beograda (TOB) ..................................... 44
5.2 Intervju u Turističkom info centru (TIC) .............................................................. 53
5.3 Intervju u turističkoj agenciji „Sabra“
................................................................... 54
6 BENCHMARKING ANALIZA: PRIMER DOBRE PRAKSE „ZELENA
LJUBLJANA“ I NJENA PRIMENA NA BEOGRAD
.............................................. 58
7 PREDLOZI ZA BUDUĆI RAZVOJ BEOGRADA KAO TURISTIĈKE
DESTINACIJE
.............................................................................................................. 61
8 ZAKLJUĈAK ............................................................................................................ 67
9 LITERATURA
........................................................................................................... 72
10 PRILOZI
..................................................................................................................... 1

Sadrţaj slika

Slika 1: Osnovni značaj koncepta odrţivog razvoja turizma
............................................ 8
Slika 2: Ukupan broj putnika na Aerdromu „Nikola Tesla“ Beograd ............................ 16
Slika 3: Ukupan broj putnika na aerodromima u regionu za 2016.godinu ..................... 17
Slika 4: Tipologija planiranih dogaĎaja
.......................................................................... 30
Slika 5: Tipologija medicinskih turista
........................................................................... 34
Slika 6: Bezbednost stranih turista u Beogradu .............................................................. 44
Slika 7: Da li su turisti prvi put u Beogradu ................................................................... 47
Slika 8: Ţelja turista da ponovo posete Beograd ............................................................ 48
Slika 9: Biciklistička mapa Beograda
............................................................................. 49
Slika 10: Gostoljubivost BeograĎana prema oceni turista
.............................................. 52
Slika 11: Priliv turista u Beogradu 2017.
........................................................................ 55

Sadrţaj tabela

Tabela 1: Opštine grada Beograda
.................................................................................. 12
Tabela 2: Avio operacije i broj putnika na aerodromu „Nikola Tesla“ Beograd za period
2015/16 ........................................................................................................................... 16
Tabela 3: Broj hotela u Beogradu prema kategoriji
........................................................ 21
Tabela 4: Top 10 restorana u Beogradu, prema oceni posetilaca ................................... 22
Tabela 5: Top 10 kafića u Beogradu, prema oceni posetilaca ........................................ 23
Tabela 6: Lista gradova u regionu prema broju organizacija ICCA kongresa ............... 25
Tabela 7: Lista vodećih hotela sa ponudom kongresnih kapaciteta u Beogradu ............ 25
Tabela 8: Top 10 muzeja u Beogradu
............................................................................. 29
Tabela 9: Najznačajniji sportski objekti u Beogradu
...................................................... 33
Tabela 10: SPA Centri u Beogradu
................................................................................. 35
Tabela 11: Uporedna tabela cena stomatoloških usluga ................................................. 36
Tabela 12: Jake i slabe tačke Beograda kao turističke destinacije ................................. 39
Tabela 13: Šanse i pretnje Beograda kao turističke destinacije
...................................... 41
Tabela 14: Zemlje iz kojih dolazi najveći broj turista u Beograd
................................... 46
Tabela 15: Najposećenije turističke destinacije u Beogradu .......................................... 54
Tabela 16: Spisak dobitnika nagrade "Zelena prestonica Evrope"
................................. 58
1

1 UVOD
Masovnim razvojem i popularizacjom turizma veliki broj zemalja brzo je uvideo brojne
benefite ove industrije. Ti benefiti su se pre svega ogledali u činjenici da razvoj turizma
sa sobom donosi i veći ekonomski prosperitet. Sredinom dvadesetog veka dolazi do
primene turističkog koncepta koji podstiče isključivo ekonomske ciljeve, odnosno
ostvarivanje što je moguće većeg profita od turizma. Ojačavanjem i širenjem
tradicionalnog masovnog turizma u tom periodu došlo je do realne opasnosti od
devastacije i nestajanja resursa i autentičnosti turističkih destinacija. Motivisani tim
problemom, krajem dvadesetog veka, pojedine zemlje su počele da se više zalaţu za
negovanje prirodnih resursa, očuvanje eko sistema, što se kasnije proširilo i na socijalne
i kulturne aspekte i stvorilo potpuno novi koncept odrţivog turizma. Ideja odrţivog
turizma podrazumeva korišćenje lokalnih resursa, ali na odgovoran i dugoročno odrţiv
način, te promociju lokalnih posebnosti i izdvajanja od masovnog turističkog karaktera.
Pored toga, to podrazumeva i uključivanje lokalne turističke zajednice, direktno ili
indirektno, kako bi svojim radom doprineli razvoju svoje turističke oblasti, pri tome
ostvarujući ekonomsko blagostanje. Uz to, jedan od fundamentalnih ciljeva ovog
koncepta je i ekološka osvešćenost, što znači da očuvanje prirodnih resursa spada u
jedan od prioriteta. Ovaj koncept počeo je da se ubrzano širi evropskim kontinentom,
meĎutim još uvek nije dovoljno ili uopšte razvijen u pojedinim zemljama, posebno
istočne Evrope, u koje spada i Srbija. S obzirom na svoj poloţaj, brojne prirodne i
društvene resurse, Srbija svakako ima potencijal za razvoj ovakvog koncepta turizma.
Glavni grad, Beograd, kao nosilac turističke ponude, moţe posluţiti kao primer da je
ovakav turistički koncept moguć i primenljiv u praksi. Kao najrazvijeniji grad u zemlji,
poseduje kapacitete i resurse, ali i turistički potencijal za odrţivi turistički razvoj.
Beograd od turizma moţe imati značajan ekonomski i kulturni benefit. Dobrom
strategijom i odrţivim načinom organizacije i razvoja ove destinacije, Beograd moţe
stvoriti pozitivne efekte za unapreĎenje svih segmenata turističke ponude, bolje
pozicioniranje na evropskom i regionalnom turističkom trţištu, a sa time bi se ostvarila i
mogućnost za otvaranjem novih radnih mesta (pre svega u ugostiteljstvu) i
ostvarivanjem profita na dug period. Pored toga, ovakav koncept imao bi pozitivne
efekte na lokalno stanovništvo. Pored pomenutih novih radnih mesta, stvorili bi se
zdraviji uslovi za ţivot. To je posebno vaţno u velikim gradovima gde postoji velika
fluktuacija saobraćaja i gde izduvni gasovi štete okolini. Konačno, uspešno
implementiran i primenjen koncept mogao bi da posluţi kao primer drugim gradovima
u zemlji. Na taj način bi se društveni i prirodni resursi zemlje koristili na odrţiv način u
većem obimu.
1.1 Opis problema
U ovom radu, fokus će biti na konceptu odrţivog razvoja turizma, te koncept eko-
turizma neće biti razlagan i dodatno objašnjavan. Dalje, nakon razlaganja i upoznavanja
sa konceptom odrţivog razvoja, te njegovih ciljeva i značaja, analiziraće se u kojoj meri
je takav koncept moguće primeniti na Beograd i u kojoj je meri on već primenjen.

2

Problem istraţivanja će se bazirati na otkrivanju glavnih smernica i strategije prema
kojima Beograd kao turistička destinacija planira da se razvija, ali i svega onoga što
Beogradu nedostaje kako bi svojom turističkom ponudom još više zainteresovao i
privukao turiste iz Evrope i sveta. Analizom trenutnog stanja Beograda kao turističke
destinacije, istraţivanjem daljih planova za razvoj i primerom dobre prakse glavnog
grada Slovenije, Ljubljane i projekta „Zelena Ljubljana“ došlo bi se do praktičnih i
korisnih rešenja koje bi išle u korist kvalitetnijoj i odrţivijoj turističkoj ponudi.
1.2 Svrha i cilj istraţivanja
Temeljni razlog za odabir ove teme je taj što još uvek ne postoji istraţivanje koje bi se
bavilo načinima na koji Beograd moţe da oplemeni i poboljša svoju turističku ponudu
na odrţiv način. Namena istraţivanja je da se kvalitativnim istraţivanjem postojećih
aktivnosti i strategije Turističke organizacije Beograda (TOB) utvrde planovi koje ta
organizacija ima kada se radi o daljem turističkom razvoju grada. To je veoma vaţno jer
na osnovu tog istraţivanja, moţemo sagledati buduće poteze i smernice ka kojima se
destinacija kreće, kao i njihove ciljeve koje ţele da postignu u narednom periodu.
TakoĎe, razlog za odabir ove teme je i taj što bi smo sagledali i aktuelne probleme sa
kojima se susreću turisti i, na osnovu analize postojećih nedostataka, ali i primera
dobrih praksi iz drugih gradova u Evropi, poput Ljubljane, došlo bi se do konkretnih
predloga za dalje unapreĎenje i kvalitetniju organiziaciju turističke ponude Beograda,
kao i za korišćenje svih resursa kojima grad raspolaţe na jedan odgovorniji i odrţiviji
način.
Cilj rada je da:
 Opiše trenutnu turističku ponudu i iskustva Beograda
 Istraţi planove TOB za njihovo dalje delovanje kada se radi o unapreĎenju
turističke ponude grada
 Istraţi razloge zbog kojih turisti trenutno najviše posećuju Beograd i njihove
najčešće zamerke
 Uporedi i predloţi primere dobre prakse iz projekta „Zelena Ljubljana“, koji
bi mogli biti iskorišćeni za dalji napredak i unapreĎenje turističke ponude
Beograda
 Napravi celokupnu sliku turističke ponude Beograda i predloţi odreĎene
korake za dalje unapreĎenje Beograda kao turističke destinacije ali na odrţiv
i odgovoran način
Dakle, predmet istraţivanja je: Mogućnosti za razvoj Beograda kao turističke
destinacije na odgovoran i odrţiv način. Odnosno, da se analizira i istraţi šta je to što
Beograd nudi svojim turistima i na koji način upotrebljava svoje resurse. Na osnovu
toga, istraţivanje treba da pokaţe u kojoj meri Beograd trenutno primenjuje koncept
odrţivog planiranja razvoja turističke destinacije i koji su to nedostaci koje treba
prevazići kako bi ovaj grad mogao da se razvija u skladu sa tim konceptom.
1.3 Osnovna istraţivaĉka pitanja
Na osnovu trenutnog poznavanja turističke ponude i resursa kojima Beograd raspolaţe,
mogu se izvesti sledeća osnovna istraţivačka pitanja:
3

1.
Koji sopstveni resurs Beograd moţe smatrati kao najznačajniji?
2.
Kakva je trenutna slika stanja ţivotne sredine i ureĎenosti Beograda kao
destinacije?
3.
U kojoj meri je potrebno unapreĎenje turističke infrastrukture i
urbanističkih rešenja u Beogradu?
4.
Na koji način Turistička organizacija Beograda vrši monitoring kako bi
poboljšala uslove za dalji odrţivi razvoj destinacije?
5.
Na osnovu čega Beograd ostvaruje komparativnu prednost u odnosu za
ostale gradove u zemlji i regionu?
6.
Koliki kapacitet Beograd poseduje za dalji razvoj MICE turizma?
7.
Kakve primedbe turisti najčešće imaju na Beograd kao turističku
destinaciju?
8.
Uloga i značaj dugoročnih planova i strategije za dalji razvoj Beograda
kao turističke destinacije?
Ova osnovna istraţivačka pitanja biće proširena kroz detaljnija pitanja koje će se
koristiti u toku intervjua, radi dobijanja primarnih informacija. Intervju je zamišljen kao
sredstvo za dobijanje primarnih, kvalitativnih informacija i to u prostorijama Turističke
organizacije Beograda. Ova krovna turistička organizacija je najbolji sagovornik za
dobijanje relevantnih i potrebnih odgovora na istraţivačka pitanja, s obzirom da
direktno učestvuje u planiranju i realizaciji turističke slike, ponude i imidţa Beograda,
te da se iz njih, što je najbitnije, izvedu zaključci u kom smeru glavni grad Srbije planira
da se dalje razvija kao turistička destinacija.
1.4 Ograniĉenja u istraţivaĉkom procesu
Ovakva vrsta istraţivanja pokazala je i odreĎena ograničenja. Pre svega, volja i vreme
osoba koje su kontaktirane da pomognu svojim odgovorima dovelo je do većeg čekanja
nego što je prvobitno bilo planirano. Zbog poslovnih obaveza, osoba iz Turističke
organizacije Beograda zakazala je sastanak tek dva meseca nakon upita i nekoliko
ponovnih poziva i molbi. Još veće čekanje i neizvesnost postojalo je u slučaju
receptivne turističke agencije, koja je na kraju ipak dala neophodne odgovore. Na kraju,
jedina dva hotela koja poseduju ekološku licencu „Green Key“ nisu pokazala spremnost
i volju da saraĎuju, iako su više puta bili zamoljeni. Razlog odbijanja bila je „politika
hotela“ koji zabranjuje zaposlenima da daju odgovore koji sluţe u svrhu pisanja
fakultetskih radova. Pored toga, pri samoj konstrukciji pitanja, autor je vodio računa da
intervjuisana osoba bude ohrabrena da bude iskrena i objektivna, ni na koji način ne
ţeleći da sugeriše odgovore. Ovo je takoĎe jedan od glavnih razloga zbog čega u
istraţivačkom radu nije organizovan i intervju sa Ministarstvom turizma. Objektivnost
njihovih odgovora bila bi veoma upitna. Osim toga, autor je vodio računa da tokom
davanja odgovora intervjuisana osoba ne daje odgovore koji nisu u fokusu
interesovanja, a do čega moţe doći kada se rade ovakve vrste intervjua.
1.5 Metode rada i istraţivanja
U radu su korišćene tri metode rada, a to su kvalitativno istraţivanje, deskriptivna
analiza stanja i komparativni metod.

4

U prvom delu, analizirano je postojeće stanje u turističkoj ponudi Beograda,
identifikovani su glavni problemi, pre svega iz sfere zaštite ţivotne sredine i ekologije, a
prema dostupnim sekundarnim informacijama i dokumentima. U drugom delu rada,
uraĎena je SWOT analiza kako bi se na najbolji način oslikale i predstavile prednosti i
šanse Beograda za dalji razvoj, ali i problemi i pretnje koje moraju biti neutralisane
kako bi do odrţivog razvoja došlo u praksi. Nakon toga, obavljen je intervju gospoĎom
Ljiljanom Alajbegović iz Turističke organizacije Beograda. Istraţivanje Beograda kao
turističke destinacije i mogućnosti koje ima za dalji napredak i razvoj daju dodatnu
prednost kroz informacije o svim lošim i dobrim stvarima njegovog turističkog
proizvoda i ponude. Na osnovu detaljnog istraţivanja i objektivne analize moguće je
izvesti zaključke i predloţiti mere za dalje unapreĎenje Beograda kao turističke
destinacije i njegove turističke ponude. Osim ovog intervjua, obavljena su još dva
intervjua: u turističkom info centru i u turističkoj agenciji „Sabra“. Cilj ovih, dodatnih
intervjua, bio je da se sagleda šira slika turističke ponude grada, sa akcentrom na odrţivi
i „zeleni“ turizam.
S obzirom da predmet istraţivanja iziskuje detaljne i temeljne ali i heterogene pristupe i
različit nivo naučnog saznanja, оsnovni naučni cilj ovog istraţivanja je deskripcija,
eksplanacija, klasifikacija i predviĎanje.
Deskripcija predstavlja „studiju o utvrĎivanju činjenica koja uključuje adekvatno i tačno
tumačenje otkrića” (Hailesellasie, Abera, & Baye, 2013). Ovaj metod upotrebljen je
prilikom tumačenja i opisivanja činjenica i dobijenih rezultata istraţivanja.
Naučno objašnjavanje, odnosno eksplanacija, znači „logički postupak kojim neki pojam
dovodimo u vezu s nekim drugim pojmovima kao nuţan i dovoljan uslov egzistencije
pojma” (Sveučilište u Zadru, 2018).
Klasifikaciju definišemo kao „jedan od najjednostavnijih metoda gde se nastoji
odreĎeni opšti pojam klasifikovati na posebne pojmove u okviru obima opšteg pojma“
(Pašalić, Novaković, & Pelemiš, 2012).
PredviĎanje je upotrebljeno u onim delovima koji se tiču dalje mogućnosti korišćenja
raspoloţivih resursa ali na racionalan i odrţiv način i mogućnost da se na smislen i
dobro isplaniran način koriste turistički potencijali Beograda. Na kraju su predloţene
preporuke za dalji razvoj turističke usluge i proizvoda u Beogradu kao i za efikasniji rad
turističkih subjekata, a sa ciljem da se turistička ponuda grada uzdigne na mnogo
kvalitetniji i reprezentativniji nivo.
5

2 TEORETSKA OSNOVA: RAZVOJ
TURISTIĈKEDESTINACIJE I ODRŢIVI TURIZAM
2.1 Odrţivi turizam
Sa svojim razvojem, turizam je poslednjih godina, pored ekonomskog i socijalnog
značaja, zauzeo značajnu ulogu u kontekstu promocije i implementiranja planova i
sistema za odrţivi razvoj. Prema podacima UNWTO (2016), broj putovanja u
2015.godini je prešao jednu milijardu, a prema njihovim predviĎanjima do 2020. godine
taj broj će preći i 1,5 milijardi turista na godišnjem nivou u celom svetu. I pored brojnih
bezbednosnih problema sa kojima se suočavala, Evropa je privukla više od polovine
svetskih turista u 2015.godini (608 miliona). To pokazuje da interesovanje za evropskim
kontinentom ne jenjava i da će i u budućnosti broj turista nastaviti da bude veoma visok.
To dalje dovodi do legitimnog zaključka da će i pored ekonomskog benefita, doći do
ozbiljnih rizika kada se radi o ugroţavanju ţivotne sredine, blagostanju stanovništva i
očuvanju turističkog potencijala i privlačnosti destinacije na duţi period, što sve ukupno
ugroţava kompletan turistički sektor, odnosno turističku industriju. S obzirom da je
danas, bukvalno svako mesto na planeti dostupno turistima, postoji globalna pretnja da
dalji intenzivni turistički razvoj ugrozi ţivotnu sredinu i izmeni prostorne odlike
lokalnih zajednica. Najveće opasnosti dolaze od kontinuiranog zanemarivanja ţivotne
sredine i njenog značaja, što je posledica loše organizacije i neplanskog upravljanja
turizmom.
Imajući u vidu sve veći interes nauke da objasni turizam kao fenomen i sve njegove
karakteristike i uticaje, postoji i veliki broj različitih termina koji označavaju isti, to jest,
ovaj pojam a sreću se u literaturi, kao na primer: „turstička industrija”, „industrija
putovanja”, „putnička industrija”, „turizam i putovanje”, „turizam i gostoprimstvo”,
„turizam i slobodno vreme” i sl. Pored nauke, i veliki broj institucija, pojedinaca,
asocijacija pokazuje ţelju za daljim proučavanjem turizam, te osvnivanje škola,
časopisa, pisanje knjiga koje se baziraju na objašnjavanju teoretskih i praktičnih pitanja
ovog fenomena (Bakić, 2010, str. 24). Sve do polovine ’80. godina prošlog stoleća
primarni fokus turističke industrije, odnosno turističkih zemalja, je bio na ekonomskoj
dobiti, odnosno na direktne, indirektne i mulitplikovane ekonomske efekte, tj. na
potrošnju domaćih i stranih turista i njihov uticaj na ekonomiju zemlje. Takav pristup
doneo je mnoge osude i kritike, pre svega zbog nemarnosti prema društvu ali i samim
turistima. Osnova za to je bilo mnogo. Pre svega, nesavesno postupanje sa prirodnom
sredinom i nesavesna gradnja u turističke svrhe. Pored uništavanja prostora, došlo je i
do komercijalizacije kulturnog i istorijskog nasleĎa, kao i do gubitka autentičnosti
destinacije. Upravo zbog gubitka te autentičnosti i očuvanja lokalne sredine, brojne
destinacije izgubile su i interes turista za posećivanjem tih mesta (Bakić, 2010, str. 24-
25). Zbog takve prakse i takvog razvoja turizma, došlo je do razvoja „alternativnih
vidova turizma”, odnosno, „humanijeg”, „zdravijeg” i „odgovornijeg“ turizma.
Koncept odrţivog razvoja turizma, odnosno turističke destinacije, je relativno mlad
pravac u turističkoj industriji i kao takav još uvek nije primenjen u većoj razmeri.
Koferencija Ujedinjenih nacija za zaštitu ţivotne sredine i razvoja usvojila je Agendu
koja definiše akcioni plan za odrţivi razvojna konferenciji 1992. godine u Rio de
Ţaneiru (Krivošejev, 2014, str. 50). MeĎutim, zbog svojih karakteristika i cilja kojem
ovaj koncept teţi i ideje koju nosi sa sobom, postao je veoma popularan i na naučnoj
6

osnovi veoma poţeljan za proučavanje i dalju nadogradnju. Kao takav, bio je i ostao
predmet brojnih analiza i diskusija iz kojih su se izrodile različite definicije i
objašnjenja ovog koncepta. Butler (1999, str. 10) u svom delu citira nekoliko definicija,
pre svega Ebera (1992, str. 3) koji ističe da je odrţivi turizam „turizam i odgovarajuća
infrastruktura koji: i sada i u budućnosti deluju u okviru prirodnih kapaciteta za
regeneraciju i buduću produktivnost prirodnih resursa; Priznaje doprinos koji ljudi i
zajednice, običaji i način ţivota daju za turističko iskustvo; Prihvata da ljudi moraju da
imaju ravnopravan udeo u ekonomskim koristima lokalne zajednice i ljudi u turističkim
oblastima.” Dalje, Butler citira i Countryside Commision (1995, str. 2) koji fokus
stavlja na lokalnu ekonomiju: „Turizam koji moţe da odrţi lokalnu ekonomiju bez
oštećenja ţivotne sredine na kome i sam zavisi.” Swartbrooke (1999, str. 13) do svoje
definicije odrţivog turizma dolazi kroz isticanje značaja ekonomskih, prirodnih i
socijalnih elemenata turističkog sistema - „turizam koji je ekonomski odrţiv, ali koji ne
uništava resurse o kojima će se budućnost turizma zavisiti, posebno fizičko okruţenje i
društveni materijal lokalne zajednice.” Slično je razmišljao pre njega i Hetzer (1965, str.
1-3), koga u svom delu citira Cheia (2013, str. 56), a koji tvrdi da postoje četiri
najvaţnija faktora, a to su: „najmanji mogući uticaj na prirodu i okruţenje, poštovanje
domaće (lokalne) kulture, veći benefiti za lokalno stanovništvo i veća satisfakcija za
turiste.”
Pozivajući se na brojnu literaturu, Bošković (2008, str. 123) definiše odrţivi turizam
kao „pozitivan pristup koji nastoji da umanji tenzije koje su rezultat kompleksne
interakcije izmeĎu turističke industrije, posetilaca, okruţenja i društva kao domaćina.
Radi se o savremenom pristupu razvoju turizma koji podrazumeva uspostavljanje
jednog pozitivnog odnosa i veze izmeĎu razvoja turizma i zaštite ţivotne sredine,
odnosno postizanje potpunog sklada izmeĎu ekonomskih i ekoloških interesa.” Ona
dodaje i da se pod odrţivim razvojem podrazumeva „upotreba i eksploatacija današnjih
izvora na takav način da ovi resursi budu raspoloţivi za korišćenje budućim
generacijama.”(Bošković, 2008, str. 125). Jedan od najcitiranijih definicija za odrţivi
razvoj i jedna od definicija koju teoretičari često koriste pri kreiranju sopstvenih
definicija, je ona koju je usvojila Svetska komisija za okruţenje i razvoj, pri UN, u
kome navode da je „odrţivi razvoj razvoj koji zadovoljava tekuće potrebe bez da
ugroţava mogućnost budućih generacija da zadovolje svoje potrebe“ (1987). Verovatno
jednu od najjednostavnijih definicija dala je Svetska turistička organizacija, koja odrţivi
turizam vidi kao „turizam koji u potpunosti uzima u obzir trenutne i buduće ekonomske,
društvene i ekološke uticaje, rešavajući potrebe posetilaca, industrije, ţivotne sredine i
zajednica domaćina”(UNWTO, 2017) Pored toga, Kloiber (2008, str. 16) definiše i tri
glavna stuba odrţivosti turizma a to su ekološka, socio-kulturna i ekonomska odrţivost.
Zbog ekonomske ali i neekonomske koristi i funkcija, predstavlja i veoma poţeljan
instrument u razvojnoj viziji većih urbanih mesta, ali i ruralnih sredina (Radeljak &
Pejnović, 2008, str. 330).
Pored već pomenutih ciljeva i značaja odrţivog razvoja turizma, kao što su ekonomski
benefiti za lokalnu zajednicu i očuvanje resursa na dug period, a u čemu se nauka
nesumnjivo slaţe, Middleton i Hawkins (1998, str. ix) ističu i značaj prave kombinacije
broja i tipova turista, koji svojim ponašanjem i aktivnostima na destinaciji utiču i na
odrţivost same destinacije. Vaţno je da je volumen potrošnje resursa destinacije na
nivou koji je moguće da se nadoknadi, odnosno da je ispod praga od kog regenerativni
resursi, koji su na destinaciji dostupni, ne mogu da se nadoknade (Middleton‚ &
Hawkins, 1998, str. ix).
7

Uzimajući sve u obzir, dolazimo do nekolikog glavnih faktora odrţivog razvoja u
turizmu, a to su (Vujić, 2011, str. 476):

 turisti, koji svojim ponašanjem utiču na odrţivost
 zaposleni u turizmu, koji direktno ili indirektno utiču na odrţivost
 privredni subjekti u turizmu, u okviru osnovnih i povezanih delatnosti
 javne sluţbe
 lokalno stanovništvo
Moţemo zaključiti da je, i pored različitih definicija, nauka prepoznala i sloţila se oko
srţi, odnosno glavnih stubova odrţivog razvoja. To su socijalni, ekološki (i kulturni) i
socijalni momenti. Osnovni značaj koncepta odrţivog razvoja turizma je prikazan na
Slici 1. Iz toga, je jasno definisati i ciljeve, to jest značaj koncepta odrţivog razvoja
turizma. Prvo, da se kroz zaštitu kulturnog i istorijskog nasleĎa i prirodnih resursa,
očuva unikatnost i jedinstvenost destinacije, odnosno, da se produţi vek trajanja
lokalnih resursa. Drugo, da se uključivanjem drugih industrija i usluţnih delatnosti
oplemeni turistička ponuda destinacije. To pre svega znači da se lokalna zajednica, na
direktan ili indirektan način, uključi u turističku ponudu i svojim robama ili uslugama
dodatno promoviše lokalnu kulturu i posebnosti te destinacije. Na primer,
angaţovanjem lokalnih farmera ili poljoprivrednika od strane domaćina, turisti bi imali
priliku da uţivaju u lokalnim proizvodima, a to znači da su i ti proizvoĎači na indirektan
(nekad i direktan) način uključeni u turističku ponudu. Iz toga se moţe definisati i treći
značaj ovog koncepta, a to je ekonomski razvoj lokalne zajednice. Naime, prilikom
uključivanja drugih lokalnih proizvoĎača i ponudnika roba i usluga, zapošljavanjem
novih ljudi u lokalnim turističkim centrima, generisanjem novca od prodaje turističkih
usluga i roba (poput suvenira i sl.) dolazi do povećavanja ekonomskog blagostanja
lokalne zajednice. Nova radna mesta, povećan priliv turista, veća zarada, forsiranje
lokalnih proizvoda i usluga, kao i očuvanje prirodnih i kulturnih resursa, dovode do
dugotrajnog benefita za lokalnu zajednicu. Naravno, ukoliko nema odreĎenih ustupaka i
kršenja jednog od ovih osnovnih principa koncepta odrţivog razvoja turizma.
Krivošejev (2014, str. 81) iznosi stanovište koje podupire prethodne teorije, a to je da
odrţivi razvoj predstavlja opšti razvoj društva u kojem se svi dostupni resursi koriste
tako da zadovoljavaju potrebe društva, pri čemu se vodi računa o dugoročnom očuvanju
tih resursa.
8

Slika 1: Osnovni značaj koncepta odrţivog razvoja turizma
Ekonomski razvoj
lok. zajednice
Očuvanje
kulturnih i
prirodnih resursa
Društvena
odgovornost

2.2 Beograd kao turistiĉka destinacija
Locirana na zapadnom delu Balkanskog poluostrva, kao isključivo kontinentalna
zemlja, Srbija nema izlaz na more, stoga svoju turističku ponudu bazira na prirodnim
bogatstvima reka, jezera, planina, na kulturnom nasleĎu (manastiri, crkve, folklor,
muzeji, galerije...), na gradskom („city break”) turizmu, posebno u većim gradovima
gde se moţe naći veliki broj kulturno-istorijskih spomenika. Glavni turistički centar i
samim tim i nosilac turstičke ponude Srbije je glavni grad Beograd. On pruţa
mogućnosti za raznoliku turističku ponudu, poput MICE, „city break”, event, kulturnog
i drugih oblika turizma. To je mesto gde turisti stiču prvi utisak o Srbiji i odakle se
ohrabruju da nastave svoje putovanje i do nekog drugog turističkog mesta u zemlji. Kao
najrazvijenije mesto u Srbiji, Beograd ima odgovornost da na najbolji način prezentuje
zemlju turistima i generalno ljudima koji ga posećuju iz bilo kog razloga.
Svoju turističku ponudu Beograd iz godine u godinu sve više dopunjuje i zasniva na
kulturnom nasleĎu i kulturnim manifestacijama koje se tu odrţavaju. Već znamo da je
uticaj turizma na kulturu i socijalni momenat izuzetno veliki, ali i obrnuto. U susretu sa
drugim kulturama, običajima, načinima ţivota i razmišljanjima, vrednostima i
pogledima na ţivot, ljudi dolaze do novih saznanja, proširuju svoje znanje i način
razmišljanja. To je ono što je najdragocenije što turizam sa sobom donosi. Vaţan činilac
svega toga je svakako susret sa kulturnim blagom i nasleĎima odreĎene destinacije.
Rabotić (2012, str. 88), izdvaja unutrašnji i spoljašnji krug kulture. Kao unutrašnji krug
kulture on navodi primarne elemente kulturnog turizma koje dalje deli na turizam
nasleĎa (kulturno nasleĎe iz prošlosti) i umetnički turizam (savremena kulturna
produkcija, vizuelne umetnosti, literatura, savremena arhitektura i sl.). Sa druge strane,
navodi Rabotić, spoljni krug čine sekundarni elementi kulturnog turizma – način
svakodnevnog ţivota (kuhinja, folkrol, verovanja, običaji i sl.) i kreativna industrija,
poput filma, medija, zabave, različitih oblika dizajna, itd. Dakle, moţe se iz ovoga
izvesti zaključak da kulturni turizam ne obuhvata samo nasleĎe iz prošlosti, već u
velikoj meri obuhvata i sadašnji način ţivota i savremene kulture. Ipak, McKercher i Du
Cros (2002, str. 23) napominju da nisu svi kulturni turisti isti i da oni ţele
9

„autentičnost“, ali ne nuţno i sučeljavanje sa stvarnošću. Pored toga, navode isti autori,
„kulturni turistički proizvodi mogu biti izazovni i konfrontirajući“, meĎutim turisti ne
smeju osećati strah ili pak, krivicu zbog takvog kulturnog nasleĎa. Moţda najbolji
primer za to jeste nacistički logor Aušvic u Poljskoj, ali i drugo nasleĎe iz strašnog
perioda Drugog svetskog rata i nacističke Nemačke. Takvo nasleĎe ne sme izazvati
osećaj krivice kod, na primer, nemačkih turista, iako je istorija nepobitna.
Pored kulturnog turizma, jedan od nosilaca turističke ponude Beograda je i poslovni,
odnosno, kongresni turizam. Danas se kongresni turizam smatra jednim od
najznačajnijih sektora turističke privrede. Sama kongresna delatnost je mnogo
kompleksnija i zahvata znatno šire područje nego klasničan turizam, gde i pored toga
što traju samo nekoliko dana, pripreme i organizacija takvih dogaĎaja traju znatno duţe
(Šušić & Mojić, 2014, str. 526). Ova vrsta turizma produţava turističku sezonu, jer je
najmasovniji tokom vansezonskih meseci. Baš zbog svoje nesezonalnosti, veoma je
poţeljan i sve rasprostranjeniji u velikim gradovima, pa i u Beogradu. Kongresni
dogaĎaji mogu biti komercijalni ili nekomercijalni a vreme njihovog trajanja je od
nekoliko sati, pa do čak sedam ili više dana.
Ono što se u Beogradu, ali i celoj Srbiji javlja kao glavi problem je taj što ne postoji
jasna ideja i ţelja da se turistička destinacija uredi i vodi na odrţiv način. Umesto toga,
pokušava se doći do brzog ekonomskog uspeha, prkoseći pravilima koji se moraju
poštovati, posebno kada je reč o očuvanju resursa i ţivotnog prostora. Popesku (2016,
str. 9) upravo naglašava da svaki ekonomski razvoj ili rast, koji je nije u duhu
„saradnje” sa prirodom i njenim resursima moţe biti u suprotnosti sa realnim
kapacitetima ţivotne sredine. Pored toga, Popesku (2016, str. 9) u svojoj knjizi citira i
Kortija i Misrahija (Cortti, Misrahi, 2015) koji opravdavaju njegove tvrdnje navodeći
procese koji tome idu u prilog, a to su:
 „Niz ozbijnih ekoloških katastrofa;
 Klimatske promene izazvane ljudskom aktivnošću;
 Ubrzavanje oštećenja ozonskog omotača, posebno u polarnim regijama;
 Povećanje učestalosti opasnih virusnih i bakterijskih mutacija;
 Ubrzano širenje pustinja i krčenje šuma”.
Razvoj odreĎene destinacije zahteva da se stvore uslovi na tri nivoa: Prvo, na nivou
subjekata, drugo na nivou interkacije izmeĎu odreĎenih činilaca uključenih u razvoj
destinacije, kao što su DMO1, nadleţni organi, kompanije i ostali učesnici, i treće na
nivou veće geografske ili regionalne oblasti (Jegdić, i drugi, 2015, str. 33-35). Nizak
nivo razumevanja za ovakve probleme i pogrešan pristup, ne idu u korist daljem
odrţivom planiranju i organizaciji destinacije. Pored toga, Kloiber (2008, str. 8) navodi
da na nizak nivo odrţivog menadţmenta destinacije utiču i manjak transparentnosti,
nizak nivo učešća, razumevanja i volje, i privatnog i javnog sektora. Ona dodaje i da je
upravo taj uzajamni odnos i razumevanje javnog i privatnog sektora preduslov uspešnog
procesa planiranja i donošenja odluka, koje su moderniji pristup organizaciji
destinacijskog menadţmenta. Howie (2003, str. 1) podseća da destinacije predstavljaju
veoma kompleksne i komplikovane procese za koordinaciju i razvoj kada se uzme u
obzir potreba da sluţe i turistima i poslovima koji su u vezi sa turizmom, ali i potrebama
lokalne zajednice, industrije i privrede. Sa njim se slaţu i Wang i Pizam (2011, str. ix)

1DMO (eng. Destination Management Organization) - je mreţa turističkih aktera. Ova mreţa radi na
osnovu saradnje čiji najnapredniji oblik je upravljanje destinacijama.Holešinská, A. (2013), str. 20.
10

koji dodaju i da je destinacijski mendţment ali i marketing veoma kompleksno pitanje i
da zahteva holistični, obimni i sistematski pristup kako bi se razumeo i definisao odnos
izmeĎu onoga što destinacija nudi i što turisti od destinacije traţe (eng. demand and
supply side). TakoĎe, u istom delu, autori navode i stav Pikea (2008) koji napominje da,
kada je reč o konkurentnosti i atraktivnosti destinacije to zahteva integrativni pristup i
menadţmenta i marketinga te destinacije, odnosno osluškivanja i razumevanja
trenutnog stanja i situacije na turističkom trţištu. Govoreći upravo o marketingu,
koncept „iskustva turiste”, mora biti iskorišćen i u procesu brendiranja jedne turističke
destinacije (Blain, Levy, & Ritchie, 2005, str. 329). Dakle, bez obostrane saradnje
izmeĎu javnih, to jest, drţavnih institucija i preduzeća, i privatnih firmi koje imaju
interesa da se direktno ili indirektno bave turističkom delatnošću, ne mogu se očekivati
pozitivni uslovi za pravilan i odrţiv način razvoja i voĎenja destinacije. Ipak, navodi
Minguzzi (2006, str. 199), svaki činilac u lokalnoj turističkoj ponudi, odnosno u ponudi
odreĎene destinacije, zainteresovan je isključivo za svoj lični interes, iako bi trebalo da
shvati da potezi koje on kao činilac pravi, utiču na druge činioce i njihove poteze i
akcije, zbog prepletenosti i meĎusobne zavisnosti. Savremeni odrţivi razvoj, bilo koje
destinacije, moţe biti uspešan jedino ukoliko se uspostave pravi i efikasni upravljački
mehanizmi, a planiranje takvog razvoja zauzima najznačajnije mesto (Jakovljević,
2009, str. 52). Zbog toga, pravilno planiranje odrţivog i odgovornog turističkog razvoja
Beograda bi trebalo da bude osnov za dalji napredak i razvoj ovog grada kao turističke
destinacije. Na taj način Beograd bi mogao da postane i konkurentniji na regionalnom
turističkom trţištu, što bi otvorilo prostor i za bolji ekonomski i privredni benefit grada i
lokalnog stanovništva, ali i bolju promociju i poboljšanje imidţa grada i zemlje.
11

3 O DESTINACIJI
3.1 Geografske karakteristike
Beograd se nalazi u jugoistočnoj Evropi na Balkanskom poluostrvu i glavni je grad
Srbije. Jedna od glavnih karakteristika ovog grada je što se nalazi na ušću dve plovne
meĎunarodne reke – Save i Dunava. Jedna od glavnih arterija ili ţile kucavice ovog
grada, a koja se proteţe od Kalemegdana preko Knez Mihailove ulice i Terazija, pa sve
do Trga Slavija čini jezgro ovog grada. U glavnoj pešačkoj ulici Beograda – Knez
Mihailovoj upisane su koordinate Beograda. Koordinate su 44º49'14” severne
geografske širine, 20º27'44” istočne geografske duţine i prosečna nadmorska visina 132
m.
Beograd je raskrsnica Istoka i Zapada još od davnih vremena. O tome svedoče i
istorijski fakti, ali i sama geografska pozicija koja je činila Beograd kapijom Balkana i
Evrope. Glavni grad Srbije, kao što je već rečeno, leţi plovnom putu Dunava, koji
povezuje zapadnu i centralnu Evropu sa zemljama jugoistočne i istočne Evrope. Đerdap
koji je ujedno i veštačko jezero, nastalo pregraĎivanjem Dunava, i elektrana, učinili su
da Beograd postane rečno-morsko pristanište. U tu luku dolaze brodovi iz Crnog mora,
a pored toga veliki značaj za Beograd ima i kanal Rajna - Majna - Dunav, kojim se ovaj
grad našao u središtu najznačajnijeg plovnog puta u Evropi: Severno more - Atlantik -
Crno more. Pored Save i Dunava, ističu se i dve planine koje imaju i odreĎeni turistički
potencijal kojim Beograd upotpunjuje svoju turističku ponudu – Kosmaj (628 m) i
Avala (511 m).
Avala ima značajniju ulogu u privlačenju turista, pre svega zbog jednog od simbola
Beograda – Avalskog tornja, sa čijeg je vidikovca moguće na dlanu videti ceo grad, deo
Vojvodine i celu Šumadiju. Toranj je prvobitno otvoren 1965., kada je i pušten u rad,
meĎutim srušen je u NATO bombardovanju tadašnje SR Jugoslavije 1999. godine.
Sedam godina kasnije počela je izgradnja novog tornja, da bi 2010. godine toranj
zvanično bio završen. Sa ovog mesta je 2015.godine pušten u etar digitalni signal za sve
graĎane, a koliko je samo značajan za Beograd govori i činjenica da se nalazi u top 5
atrakcija koje turisti posete tokom boravka u Beogradu (Avalski toranj, 2017). Pored
Avalskog tornja, na ovoj beogradskoj planini se nalaze i mauzolej, spomenik Neznanom
junaku, delo čuvenog umetnika Ivana Meštrovića, koji je posvećen srpskim borcima i
junacima u Prvom svetskom ratu kao i spomenik u znak sećanja na poginule sovjetske
vojnike.
Kada govorimo o reljefu Beograda, treba istaći dve različite celine. Prvu, na levoj obali
Save gde se nalaze Novi Beograd, Beţanijska kosa, Surčin i Zemun (desna obala
Dunava). Ta celina je prevashodno ravničarska i predstavlja deo nekadašnje
Austrougarske carevine. Na drugoj obali Save, reljef je drugačiji, te Beograd leţi na
nekoliko brda po kojima su čak i nazivani ti delovi grada (Petlovo brdo, Julino brdo,
Banovo brdo, Kanarevo brdo, Topčidersko brdo, Lekino brdo, Dedinje, Vračar,
Zvezdara). Kada već govorimo o rekama, dobro je pomenuti da Dunav svojim tokom
prolazi kroz Beograd u duţini od 60km (od Starih Banovaca do Grocke), dok je tok
Save 30 km (od Obrenovca do ušća u Dunav). Ukupna duţina rečnih obala Beograda je
200km. Uz to, vredna pomena su i rečna ostrva, na kojima je uglavnom moguće
razvijati izletnički turizam i koje uglavnom koriste BeograĎani tokom vikenda i letnjih
12

meseci. Najpoznatiji su Ada Ciganlija, Ada Huja i Veliko ratno ostrvo, a ukupno ima 16
rečnih ostrva.
Kada se govori o populaciji koja ţivi u glavnom gradu Srbije, treba na početku istaći da
se taj broj iz godine u godinu povećava. To donekle govori o centralizovanoj
organizaciji drţave i nejednakoj raspodeli resursa i ţivotnog standarda u zemlji. Pored
toga, stanovništvo u Srbiji je demografski staro, sa većim stepenom smrtnosti nego
raĎanja. Prema popisu koji je raĎen 2011. godine, u Beogradu ţivi 1.659.440 ljudi sa
stalnim prebivalištem. Po opštinama gledano, najmnogoljudnija opština je Novi
Beograd sa 212.104 lica, dok je najmanje naseljena opština Sopot sa 20.199 (Grad
Beograd, 2012). Kada se već govori o opštinama grada Beograda, treba istaći da ih
ukupno ima 17, a one su podeljene na 10 gradskih i 7 prigradskih opština. Sve
beogradske gradske i prigradske opštine su prikazane u Tabeli 1:

Tabela 1: Opštine grada Beograda
Gradske opštine
Prigradske opštine
Voţdovac
Barajevo
Vračar
Grocka
Zvezdara
Lazarevac
Zemun
Mladenovac
Novi Beograd
Obrenovac
Palilula
Sopot
Rakovica
Surčin
Savski venac

Stari grad

Čukarica

Izvor:Zastave i grbovi Srbije, 2017.
Sveukupna površina grada Beograda, prema podacima grada Beograda (2017), dakle sa
svim opštinama, iznosi 322.268 ha, dok se uţe gradsko jezgro prostire na površini od
35.996 ha. Najveća i najmanja beogradska opština su Palilula (44.661 ha) i Vračar (292
ha).
3.2 Pristupaĉnost destinacije
Saobraćaj ima veliku ulogu u razvoju turizma, jer je to jedna od privrednih delatnosti
bez koje turistička destinacija ne bi imala nikakvu funkciju. Bolić (2013, str. 34) ističe
četiri osnovna stuba na kojima su se ogledali kritični doprinosi saobraćaja kao privredne
delatnosti na razvoj turizma:
 Saobraćajne mreţe;
 Prevozna sredstva;
 Cene (troškovi prevoza);
 Objedinjavanje ponude prevozne usluge kao dela ukupnog turističkog
troška/prihoda u zavisnosti od toga da li se radi o receptivnom ili emitivnom
trţištu.
13

Beograd karakteriše, kao što je već rečeno ranije u radu, odličan geografski poloţaj ali i
raskršće evropskih koridora. Pre svega, kroz Beograd prolaze dva veoma vaţna
koridora, koji su, izmeĎu ostalih, definisani kao značajni u razvoju i funkcionisanju
transportne politike Evropske unije (Bolić, 2013, str. 34). Na taj način Beograd je
povezan sa gradovima zapadne i centralne Evrope i kao takav je značajan u tranzitnom
saobraćaju, ali i u privlačenju turista koji koriste putne, ţelezničke i rečne koridore.
Ukrštanjem koridora X i VII sa kracima X1 i E-70, otvara se mogućnost povezivanja
Beograda sa dunavskim, ali i drugim evropskim metropolama (Veselinov, 2016, str.
46). Pored toga, republičke i gradske vlasti sve više rade na ureĎenju, modernizaciji i
poboljšanju kvaliteta vazdušnog saobraćaja. Beogradski aerodrom je postao jedan od
najvaţnijih vazdušnih luka u ovom delu Evrope, posebno zbog činjenice da ima
razgranatu mreţu letova i prema istoku i prema zapadu, kao i zbog sve modernije flote
letelica nacionalne avio kompanije. Sve to je uticalo i na osetno povećavanje broja
turista u glavnom gradu, ali i na dalje razmišljanje nadleţnih organa na koji način treba
poboljšavati saobraćajnu infrastrukturu, kao i saobraćaj kao privrednu delatnost u
glavnom gradu. U ovom delu rada detaljnije ćemo analizirati saobraćajnu infrastrukturu
i dostupnost Beograda na više načina - drumskim, rečnim, ţelezničkim i vazdušnim
putem.
3.2.1 Drumski saobraćaj
U uvodnom delu je već rečeno da je Beograd deo jednog od evropskih putnih koridora,
koji ga spajaju sa drugim gradovima Evrope. Panevropski koridor X, jedan od
najvaţnijih koridora na starom kontinentu, spaja centralnu Evropu sa istočnom. Ovaj
koridor pruţa mogućnost Srbiji da, pored velikih benefita tranzitnog saobraćaja, ima
usklaĎen transportni sistem sa transportnim sistemom Evropske unije. Pored toga,
koridor ima značaj za razvoj i unapreĎenje kvaliteta usluga, ubrzanje i olakšavanje
transporta ljudi i robe. Koridor još uvek nije u potpunosti završen, radovi su u toku i
najavljeno je da će auto-put kroz Srbiju biti gotov do kraja 2017.godine. A kada se ovaj
koridor u potpunosti završi, on će imati vaţnu ulogu u povećavanju trgovinskih tokova,
tokova ljudi i dalje zbliţavanje i sinergiju ljudi i drţava sa ovog prostora.
Kako se moţe videti na sajtu drţavne kompanije „Koridori“ (2017) koja je zaduţena da
sa nadleţnim Ministarstvom za saobraćaj i infrastrukturu u Vladi Republike Srbije i sa
izvoĎačima radova prati i kontroliše izgradnju Koridora X kroz Srbiju, glavni krak ovog
Koridora je Salzburg (Austrija) - Ljubljana (Slovenija) - Zagreb (Hrvatska) - Beograd
(Srbija) - Niš (Srbija) - Skoplje (Makedonija) - Veles (Makedonija) - Solun (Grčka).
Pored glavnog koridora, koji je i prirodno najprometniji, postoje i dodatni kraci koji
spajaju glavni koridor sa Bugarskom i Turskom, ali i gradove u zemljama kroz koje
glavni krak Koridora X prolazi. Kako bi se ceo koridor kroz Srbiju u potpunosti završio,
neophodno je da se završe sva 4 projekta na koje je ukupan rad na koridoru X podeljen,
a koji su trenutno u fazi izgradnje ili čak još uvek nisu ni ugovoreni radovi sa
izvoĎačima.
Najvaţniji projekat za dalji razvoj Beograda kao glavnog grada, evropske metropole, ali
i kao turistički odgovorne destinacije jeste projekat završetka obilaznice oko grada.
Zvuči paradoksalno i kontradiktorno da je za dalji razvoj i privlačenje turista vaţna
izgradnja obilaznice oko grada, ali to je jednostavno tako. Naime, kako bi se turizam u
gradu nesmetano razvijao, a turisti mogli da na najkvalitetniji i efikasniji način iskoriste
svoje planirano vreme, neophodno je da gradski saobraćajni sistem bude rasterećen i
dobro organizovan. Trenutno, veliki deo tranzitnog saobraćaja prolazi kroz glavne
14

delove grada, kako zbog same lokacije Koridora X tako i zbog nepostojanja kompletne
obilaznice koja bi tranzitni saobraćaj izmestila iz jezgra Beograda. Beogradski »bajpas«
(eng. bypass) je donekle uraĎen, meĎutim, postoje sektori na kojima još uvek radovi
nisu ni ugovoreni (Koridori Srbije, 2017). Do kada se ti projekti ne završe u potpunosti,
traniztni saobraćaj će i dalje u velikoj meri opterećivati gradske saobraćajnice, pre svega
delove grada kroz koje meĎunarodni koridor prolazi. Koliko je obilaznica oko Beograda
značajna moţe se zaključiti i po tome što Koridor X prolazi kroz srce Novog Beograda,
najveće poslovne oblasti i najnaseljenijeg dela grada Beograda.
Pored završetka svih deonica na Koridoru X kao i kompletne izgradnje obilaznice oko
Beograda, Vlada Republike Srbije je u saradnji sa Kinom i Azarbejdţanom, te njihovim
kompanijama, dogovorila izgradnju novog Koridora XI koji za cilj ima povezivanje
Beograda sa Jadranskim primorjem, odnosno u širem kontekstu povezivanje sa Crnom
Gorom i Italijom na jugu i Rumunijom na severu, preko Temišvara. Projekat Beograd –
Juţni Jadran ima za cilj da u konačnoj verziji od Temišvara, preko Vršca, Beograda,
Čačka, Poţege, Podgorice, ide do Bara, a morskim putem, preko Jadranskog mora bude
povezan sa Barijem, u Italiji. Ceo projekat izgradnje ovog koridora je definisan
Strategijom razvoja ţelezničkog, drumskog, vodnog, vazdušnog i intermodalnog
transporta u Srbiji (Koridori Srbije, 2017). Izgradnjom ovog auto-puta rešio bi se veliki
problem transporta ljudi ali i robe iz centralnog i zapadnog dela Srbije do glavnog
grada, ali bi učinio i put do Jadranskog primorja mnogo brţim, bezbednijim i
modernijim nego što je danas. Pored toga takav put bi sa sobom povukao i pozitivne
ekonomske benefite. Pre svega, region Centralne i Zapadne Srbije nije ni blizu razvijen
kao što je slučaj sa Vojvodinom, gde strani investitori dolaze izmeĎu ostalog zbog
dobre saobraćajne infrastrukture i povezanosti sa Beogradom. Svakako, to bi imalo i
pozitivne efekte na razvoj Beograda, jer bi glavni grad otvorio još jednu „kapiju“ za
dolazak ljudi. Što se tiče turističkih efekata, svakako da se računa na veći priliv ljudi,
posebno u Beograd. Treba imati u vidu da zemlje poput Crne Gore, Hrvatske, pa i
Rumunije, koje bi ovaj koridor direktno ili indirektno spajao sa Srbijom, imaju upliv na
turistička trţišta gde Srbija još uvek nije prisutna, ili bar ne u značajnijoj meri. To je
posebno vidljivo tokom letnjih meseci, kada se na obale Hrvatske i Crne Gore slije
veliki broj turista iz različitih delova sveta. Postojanjem ovakvog koridora, Beograd bi
mogao da „ukrade“ deo tog kolača i motiviše ih da deo svog odmora sa Jadrana presele
i u glavni grad Srbije.
3.2.2 Aerodrom „Nikola Tesla“
Veliki broj turista prvi susret sa Beogradom doţivi već na aerodromu po sletanju u
srpsku prestonicu. Kao i u svim gradovima i turističkim mestima u koje ljudi dolaze
avionom, veoma je vaţno da taj prvi utisak bude što bolji, da bude najava onoga što će
videti i doţiveti tokom boravka u tom mestu. Lociran na svega desetak kilometara od
Novog Beograda, u opštini Surčin, Aerodrom „Nikola Tesla“, poslednjih godina beleţi
značajne i rekordne rezultate. Pre svega, posledica toga je činjenica da je srpska Vlada
sklopila sporazum o partnerstvu sa emiratskom avio kompanijom „Etihad Airways“ o
formiranju nove nacionalne avio kompanije „Air Serbia“, koja zamenila stari „JAT
Airways“. Dogovor je postignut da Srbija ostane većinski vlasnik sa 51% udela, dok je
„Etihad Airways“ manjinski partner sa 49%. Ovo strateško partnerstvo omogućilo je
novoformiranoj avio kompaniji da modernizuje svoju flotu, da otvori nove direktne
destinacije i da uz pomoć svojih kod šer (code share) partnera, pre svega Etihada ponudi
interkontintentalne destinacije za svoje putnike.
15

To je takoĎe doprinelo i da aerodrom „Nikola Tesla“ beleţi sve veći broj putnika, iz
godine u godinu. Pored sve većeg broja ljudi koji dolaze u Beograd, bilo iz turističkih,
poslovnih,porodičnih ili nekih drugih razloga, aerodrom beleţi i sve veći broj tranzitnih
putnika, koji preko Beograda idu dalje prema Istoku ili Zapadu. Zbog sve većeg broja
putnika koje rukovodstvo aerodroma beleţi, „Nikola Tesla“ je u junu otvorio i novi
terminal, kako bi putnici brţe i bez većih zadrţavanja obavili sve neophodne
formalnosti pre njihovog leta. Ipak, ova poslednja inovacija na aerodromu je samo deo
sistemskog ulaganja u beogradsku vazdušnu luku. Nakon sistemskog unapreĎenja i
konstantnog podizanja kvaliteta rada, aerodrom „Nikola Tesla“ je 2016. godine dobio
dozvolu za servisiranje direktnih letova prema Sjedinjenim Američkim Drţavama, koje
više puta nedeljno obavlja „Air Serbia“ do meĎunarodnog aerodroma „JFK“ u
Njujorku. Najnovije poboljšanje na aerodromu „Nikola Tesla“ je novi terminal,
odnosno, dodatni kapaciteti za prijavu putnika i predaju prtljaga. Ovakva novina
dodatno povećava prijemne kapacitete aerodroma i spremno ulazi u trku sa
aerodromima u okruţenju. Naravno, beogradski aerodrom poseduje neophodnu
arhitekturu za pruţanje pomoći, poput sluţbe vatrogasaca spasilaca i prve pomoći. U
sklopu aerodroma nalazi se i „JAT Tehnika“ gde se servisiraju avioni kompanije „Air
Serbia“. Pored toga što je bazni aerodrom nacionalne avio kompanije, na aerodromu
„Nikola Tesla“ svoje letove imaju 29 avio kompanija, uključujući i „Air Serbia“, a u
sklopu dogovora dve Vlade, od 15. septembra 2017. „Hainan Airlines“ započinje svoje
letove ka Pekingu, preko Praga (RTS, 2017). To će biti novi ispit za Beograd i njegov
aerodrom, na koji način će odgovoriti otvaranju novog trţišta, ovoga puta na Dalekom
istoku. Ovo je nesumnjivo, velika šansa za razvoj turizma kako Beograda tako i na
nivou cele zemlje. Pored beogradskog aerodroma nalazi se i Muzej vazduhoplovstva, sa
veoma zanimljivom postavkom sa kojom dodatno upotpunjuje turističku ponudu grada,
a moţe biti i jedan od razloga za posetu Beogradu. Pored najvećeg aerodroma u zemlji,
Beograd ima još dva aerodroma, jedan je vojni aerodrom Batajnica, dok je drugi
aerodrom „Lisičiji Jarak“ koji sluţi sa manje trenaţne avione i lake letelice, a nalazi se
na oko 16km severno od centra i pri tome ima dobru povezanost sa gradom, što
omogućava brz pristup. Sa ovog aerodroma turisti, ali i BeograĎani, mogu da uţivaju u
razgledanju grada iz vazduha. Jedna od novina u turističkoj ponudi grada, i svakako
nešto što će podići turističku vrednost Beograda na turističkom trţištu.
Beogradski aerodrom zabeleţio je značajan rast broja putnika, ali i prihoda u zadnje tri
godine, što se moţe jasno videti iz izveštaja aerodroma za 2015/2016. godinu (Tabela
2).
16

Tabela 2: Avio operacije i broj putnika na aerodromu „Nikola Tesla“ Beograd za period
2015/16

Avio operacije
Broj putnika

2015
2016
2015
2016
Januar
4.505
4.068
308.381
290.580
Februar
3.924
3.763
264.813
266.260
Mart
4.479
4.218
315.283
313.174
April
4.724
4.673
381.401
365.334
Maj
5.016
4.975
406.121
416.322
Jun
5.541
5.459
461.490
460.020
Jul
6.025
6.231
564.629
589.159
Avgust
5.981
6.197
574.654
590.292
Septembar
5.424
5.645
491.656
519.376
Oktobar
4.869
5.088
401.542
438.980
Novembar
3.908
4.047
299.115
331.302
Decembar
4.111
4.269
307.079
344.193
UKUPNO
58.507
58.633
4.776.164
4.924.992
Izvor: Aerodrom „NikolaTesla“ 2017.
Kao što je primetno u tabeli, aerodrom „Nikola Tesla“ je beleţio rast skoro u svakom
mesecu, kako po broju obavljenih letova, tako i po broju putnika. Najfrekventniji
periodi su letnji meseci od maja do septembra, posebno jul i avgust mesec, što je i
logično zbog letnje sezone godišnjih odmora. U ukupnom bilansu aerodrom je napravio
i veći broj putnika (za blizu 150.000 više), ali i veći broj obavljenih letova kada se
uporede dve poslednje kalendarske godine. Da bi se bolje prikazao rast broja putnika i
broja obavljenih letova sa beogradskog aerodroma, posluţićemo se zvaničnim podacima
aerodroma „Nikola Tesla“ za period 2012-2016 (Slika 2).
Slika 2: Ukupan broj putnika na Aerdromu „Nikola Tesla“ Beograd
0
2,000,000
4,000,000
6,000,000
2012
2013
2014
2015
2016
Broj putnika
2012
2013
2014
2015
2016
Beograd
3,363,919
3,543,194
4,638,577
4,776,164
4,924,992
Ukupan broj putnika Aerodrom
„Nikola Tesla" 2012-2016
Izvor: Aerodrom „Nikola Tesla", 2017.
Kada pogledamo podatke iz tabele, jasno je da je beogradski aerodrom od 2012. godine
konstantno povećavao broj putnika. Značajan porast je vidljiv posebno kada se uporede
2014. i 2013. godina, odnosno period pre i nakon formiranja nove nacionalne avio
17

kompanije i ulaska „Etihad Airways” korporacije u upravljačku strukturu. To izmeĎu
ostalog znači i veće angaţovanje drţave koja je većinski vlasnik avio kompanije kao i
aerodroma „Nikola Tesla“. Nakon izgradnje novog dela terminala i proširivanja
kapaciteta, aerodrom je spreman da i u 2017.godini obori rekord po broju putnika.
MeĎutim, kako bi se napravio veći napredak i iskorak na trţištu, neophodno je da se uĎe
u »ring« sa konkurencijom. Pre svega treba reći da u Srbiji postoji još jedan aerodrom
koji sluţi za meĎunarodne „low-cost“ letove, a to je aerodrom „Konstantin Veliki“ u
Nišu. Drţava, koja je takoĎe vlasnik i ovog aerodroma, prepoznala ga je kao odličnog
za razvoj niskobudţetnih letova, posebno zbog njegove lokacije i mogućnosti da
privuče ne samo domaće, već i inostrane putnike. Ipak, niški aerodrom nije direktna
konkurencija beogradskom aerodromu, posebno zbog toga što su oba aerodroma
kontrolisani od strane drţave. Konkurentski aerodromi za aerodrom „Nikola Tesla“ se
pre svega nalaze u regionu, i to u zemljama okruţenja. Kako bi se bolje opisala trenutna
situacija na trţištu, predstavićemo ukupan broj putnika za kalendarsku 2016.godinu na
aerdromima koji predstavljaju konkurenciju beogradskom aerodromu (Slika 3).
Slika 3: Ukupan broj putnika na aerodromima u regionu za 2016.godinu
Beograd,
4,924,992
Budimpešta,
11,441,999
Zagreb, 2,766,087
Sofija, 4,980,387
Temišvar,
1,160,482
Izvor: Aerodrom Nikola Tesla, Budapest Airport, Zračna luka Franjo TuĎman Zagreb, Sofia Airport,
Aeroportul Timisoara, 2017.
Iz ovog grafikona moţemo zaključiti da je daleko ispred svih u regionu aerodrom u
Budimpešti. Broj putnika koji taj aerodrom beleţi trenutno je cifra kojoj ostali
aerodromi u regionu stavljaju kao svoj dugoročni cilj. Dakle, Budimpešta je van
konkurencije u ovom delu Balkana. Naravno, oni imaju druge takmace na trţištu, poput
Praga, Varšave i sl., ali predstavljaju i dobar pokazatelj ka čemu treba da streme
aerodromi u ovom delu regiona. Ako se izuzme Budimpešta, beogradski aerodrom
najveću konkurenciju ima u bugarskom glavnom gradu Sofiji, tačnije njihovom
aerodromu. To je aerodrom koji iz godine u godinu, kao i beogradski, povećava svoje
kapacitete i beleţi sve veći broj putnika. Sa druge strane, aerodromi u Zagrebu i
Temišvaru imaju nešto manji broj putnika, meĎutim, zagrebačka zračna luka dobila je
nov moderni terminal sa kojim je značajno povećala svoje kapacitete, što joj daje vetar
u leĎa da se snaţnije umeša u borbu za veći deo koača na ovom trţištu. Aerodrom u
18

Temišvaru, ima drugu prednost, a to je što ga sve veći broj niskobudţetnih avio
kompanija poput „Ryan Air“ ili „Wizz Air“ biraju kao jednu od destinacija sa koje šire
svoju mreţu poslovanja. To je pre svega zbog niskih aerodromskih taksi koje
omogućavaju tim kompanijama da ponude „low-cost“ cenu. Ipak, treba reći i da taj
aerodrom nije još uvek značajnije proširio svoje kapacitete, te zbog toga ali i zbog
činjenice da su mu ciljano trţište niskobuţetni putnici, nije realno da ugrozi aerodrome
u Beogradu i Sofiji u kraćem periodu.
Kao što je već rečeno, beogradski aerodrom je u vlasništvu drţave, meĎutim, do kraja
2017. godine Vlada Republike Srbije odlučiće da li će i kome dati aerodrom na
upravljanje na 35 godina, s obzirom da je nedavno završen postupak prikupljanja
ponuda zainteresovanih kompanija da preuzmu aerodrom „Nikola Tesla“ u koncesiju.
Ukoliko drţava odabere jednu od ponuda, aerodrom će dobiti značajan podstrek u vidu
materijalne, ekspertske i logističke podrške i na taj način će biti u prilici da se bori za
značajniju poziciju i ulogu na trţištu. Plan je da se u tom periodu napravi još jedan
terminal, nova pista, da se modernizuje sadrţaj na aerodromu, izgrade kafići, restorani i
sve ono što jedan moderan evropski i svetski aerodrom treba da poseduje.
3.2.3 Ţelezniĉki saobraćaj
Glavna tačka ukrštanja svih ţelezničkih pravaca je Beograd i to je odlična polazna
osnova kada se radi o ovom načinu saobraćaja. Glavna ţeleznička stanica u Beogradu je
vekovima bila mesto početka brojnih uspona ka uspehu i susreta sa velegradskim
ţivotom. Danas, kao i tada, Beograd povezuje sever i jug, istok i zapad Srbije, ali čini i
vaţnu tačku i čvorište meĎunarodnog ţelezničkog saobraćaja. Turisti se ipak reĎe
odlučuju da posete Beograd vozom, posebno kada se radi o stranim turistima. Pre svega,
razlog je taj što ţeleznička infrastruktura u Srbiji nije na evropskom i svetskom nivou i
putovanja traju značajno duţe nego što bi trebalo. Na pojedinim deonicama pruga je u
izuzetno, čak i kritično lošem stanju, posebno deo prema Crnoj Gori. Ipak, odreĎena
rekonstrukcija je počela, a nadleţno Ministarstvo je pokrenulo brojne projekte sa ciljem
da se rekonstruiše i modernizuje kompletna ţeleznička mreţa u Srbiji. Jedan od
projekata koji je u završnoj fazi jeste završetak i izmeštanje nove glavne ţelezničke
stanice u Beogradu. Za to postoji nekoliko razloga, pre svega nova ţeleznička stanica će
imati veći kapacitet za prijem putnika i više koloseka za otpremanje vozova, modernija
infrastruktura i sadrţaj koji će putnicima skratiti vreme čekanja prevoza. Drugi razlog,
koji je inače i ubrzao radove na završetku nove ţelezničke stanice jeste projekat
„Beograd na vodi“ koji iziskuje izmeštanje trenutne ţelezničke stanice iz centra grada.
Pored toga, najavljena je i rekonstrukcija i rehabilitacija ţelezničkog koridora X koji je
trenutno u lošem stanju i zbog čega putnici izbegavaju da koriste ţeleznički prevoz,
posebno kada dolaze u Beograd.
Ipak sigurno jedan od najvećih i najvaţnijih projekata, kada se radi o ţelezničkom
saobraćaju i infrastrukturi, sklopljen je izmeĎu vlada Republike Srbije, Republike
MaĎarske i Narodne Republike Kine, a tiče se izgradnje, odnosno modernizacije i
rekonstrukcije ţelezničke brze pruge Beograd – Budimpešta. To je jedan od projekata sa
kojim Kina ţeli da poveţe luku Pirej u Grčkoj, čiji je od nedavno vlasnik, sa
Centralnom Evropom i na taj način napravi još veći upliv na razna evropska trţišta. Ova
nova linija pre svega ima veliki trgovinski značaj, meĎutim, u značajnoj meri će
smanjiti i vreme putovanja od Budimpešte do Beograda i samim tim još više pribliţiti
glavni grad Srbije turistima iz centralne i zapadne Evrope. Poznato je i da su značajan
broj turista koji dolaze u Beograd mladi, takozvani „backpacker“ turisti, koji načešće
19

dolaze vozom. Rekonstrukcijom i modernizacijom pruga, Beograd bi postao još
privlačniji za te turiste, posebno što je već umreţen u „InterRail“ ţeleznički putnički
sistem.
Jedan od permanentnih problema Beograda, kada se govori o saobraćaju, je taj što još
uvek ne postoji metro sistem. Grad u kome ţivi milionski broj ljudi, a koji predstavlja i
najveći turistički grad u zemlji, odavno je stekao potrebu za posedovanjem metro linija.
Planova je u prošlosti bilo mnogo, ali iz raznih razloga nisu realizovani. Gradska vlast i
danas pokušava da reši taj problem, najavljeni su novi projekti za izgradnju metroa, ali
činjenica je da, čak i da uskoro počne sa realizacijom, Beograd neće imati razvijenu
metro mreţu bar u narednih desetak godina. Ipak, trenutno postoji gradska ţeleznička
linija, koja povezuje obode grada Batajnicu i grad Pančevo sa gradskim jezgrom. To
donekle olakšava kretanje gradom, ali turisti ne koriste ovu vrstu prevoza u velikoj
meri.
3.2.4 Reĉni saobraćaj
Jedna od najvećih prednosti i priodnih lepota Beograda je ušće reke Save u Dunav.
Turisti u Beogradu kao jednu od nalepših atrakcija i doţivljaja navode neponovljivi
pogled na ukrštanje dve meĎunarodne plovne reke sa vidikovca srednjevekovnog
Kalemegdana. Upravo ta činjenica, da kroz Beograd prolaze meĎunarodni plovni
putevi, od čega je jedan deo i evropskog rečnog koridora, govori o snaţnom potencijalu
koje grad moţe da crpi kroz pravilno korišćenje svojih reka i priobalja.
Pristup glavnom gradu sa vode moguć je do luke „Beograd“ gde uplovljavaju brodovi
sa turistima iz cele Evrope, poput Velike Britanije, Nemačke, Austrije, Holandije,
skandinavskih zemalja, ali i Sjedinjenih Američkih Drţava i Kanade. Najčešće brodovi
uplovljavaju sa Dunava, i to u sklopu »cruise« putovanja kroz dunavske zemlje, ali ima
i onih koji svoje krstarenje prema Beogradu, pa dalje do Crnog Mora počinju još u
severnije, odakle uplovljavaju u Dunav. Kada se već govori o pristaništu luke
„Beograd“, treba reći da se ono nalazi na desnoj obali Save, nedaleko od ušća u Dunav,
te je tako na odličnoj lokaciji za plovila sa obe reke. TakoĎe, lokacija je odlična i zbog
toga što se tu ukrštaju meĎunarodni rečni Koridor VII i već pomenuti putni Koridor X,
tako da je ovo jedno od glavnih saobraćajnih i transportnih čvorišta grada.
Kako bi na najbolji način odgovorila turističkom trţištu, luka „Beograd“ je
modernizovana 2006.godine, gde se pored informativnog centra Turističke organizacije
Beograda, nalaze i prodavnice suvenira, ali i robe široke potrošnje, a tu su i menjačnice
i bankomati koji olakšavaju turistima prve trenutke u gradu. Drţava je u modernizaciju
luke uloţila 2 miliona evra, čime je ova luka postala jedna od najmodernijih na Dunavu,
a svakako da je, pored toga što ispunjava sve evropske standarde, učinila i da doĎe do
razvoja rečnog turizma u Srbiji (Luka Beograd, 2017). Turisti koji grad doĎu drugim
prevoznim sredstvom takoĎe mogu da uţivaju u pogledu na grad sa vode, te bi moţda
bilo dobro populizovati rečni turizam iz te perspektive. Ipak, čini se da Beograd nije u
potpunosti pokušao da iskoristi sve prednosti reka na kojima se nalazi. Sigurno je da bi
kroz dodatnu modernizaciju i populizaciju rečnog ili „cruise“ turizma Beograd privukao
još veći broj ljudi.
20

3.3 Smeštajni kapaciteti destinacije
Razvoj jedne turističke destinacije zavisi od razvoja brojnih primarnih i sekundarnih
industrija koje će doprineti tom razvoju. Pored razvoja turističke i saobraćajne
infrastrukture, te ureĎenja i adaptacije lokaliteta, definisanja i primene turistički zakona
i uredbi, neophodno je da turistička destinacija poseduje dovoljan broj smeštajnih
kapaciteta, kao i ugostiteljskih objekata generalno, kako bi odgovorila na potrebe
trţišta. Zakon o turizmu („Sl. glasnik RS”, br. 36/2009, 88/2010, 99/2011 -93/2012. i
84/2015, u daljem tekstu „Zakon“), koji je na snazi u Republici Srbiji, jasno definiše da
prema uslugama koje se u objektu pruţaju, ugostiteljski objekti mogu biti:
1. Ugostiteljski objekat za smeštaj
2. Ugostiteljski objekat za ishranu i piće
Dalje, zakon precizira i definiše oba pojma, tako da „u ugostiteljskom objektu za
smeštaj pruţaju se usluge smeštaja, ishrane i pića i druge usluge uobičajene u
ugostiteljstvu ili samo usluge smeštaja (u vrsti ugostiteljskog objekta: hotel, motel,
turističko naselje, kamp, pansion, hostel, prenoćište, odmaralište, kuća, apartman, soba,
seosko turističko domaćinstvo, lovačka vila, kuća ili koliba i drugi objekti za pruţanje
usluga smeštaja). U ugostiteljskom objektu za pruţanje usluga ishrane i pića pripremaju
se i usluţuju topla i hladna jela i napici, toče i sluţe alkoholna i bezalkoholna pića (u
vrsti ugostiteljskog objekta: restoran, kafana, bar, objekat brze hrane, ketering objekat,
pokretni objekat i drugi objekti).“ Dakle, zakon jasno odreĎuje i razlikuje ugostiteljske
objekte po nameni, ali zajedničko im je to što su neophodni za razvoj turizma.
Detaljnije gledano, restoran se moţe definisati kao „ugostiteljski objekat u kome se
pripremaju i za stolom usluţuju topla i hladna jela, pića i napici“, a mogu se deliti na:
a) Klasične
b) Specijalizovane
U klasičnom restoranu se, pored domaće kuhinje, spremaju jela internacionalne kuhinje,
odnosno ona koja su opšte poznata u svetu. Sa druge strane, specijalizovani restorani su
oni u kojima se pripremaju i usluţuju specijalne vrste jela (riblji, vegeterijanski, lovački,
i sl.) („Sluţbeni glasnik RS“ 35/94; Član 9, 2005).
Kvalitet ugostiteljskih objekata, njihova lokacija, usluge i proizvodi koje plasiraju,
cenovni rang, definišu i targetiraju različite slojeve i grupe posetilaca, odnosno
korisnika. Tu su svakako i motivi korisnika za boravak u nekom od ugostiteljskih
objekata. Tako na primer, poslovni putnici odsedaju uglavnom u bolje kategorizovanim
hotelima, odnosno u onim koji su u rangu njihove kompanije koja im plaća smeštaj. Sa
druge strane, turisti koji putuju sa porodicama, opredeljuju se za smeštaj na osnovu
njihovog budţeta, potreba, ţelja i sl. Tako da destinacija, u zavisnosti od toga kako
definiše i usmerava razvoj svog turizma, i koji vid turizma prepoznaje kako glavni,
odnosno turiste koje selektuje kao ciljnu grupu, razvija ugostiteljske objekte prema
potrebama ciljnog trţišta. Tako da, na primer, hoteli na obalama Turske, Grčke ili
Španije, nisu istog koncepta ili kvantitativno prisutni u meri kao najveći broj hotela u
Berlinu, Parizu, Moskvi i sl. Jednostavno, motivi turista za boravak na jednoj ili drugoj
destinaciji nisu isti, i shodno tome traţe se ugostiteljski objekti drugačijih karakteristika.
Naravno, svaka turistička destinacija treba da ima „za svakoga po nešto“, ali
prevashodno se prilagoĎava prema tipu turista koji je najčešće posećuju.
21

Bolić (2013, str. 44) definiše najvaţnije karatkeristike hotelijerstva:

„prisustvo korisnika je uslov uspostavljanja radnog odnosa u
ugostiteljstvu;

sezonski karakter rada;

hotelijerstvo je u direktnoj zavisnosti od ţivotnog standarda odreĎene
zemlje i slobodnog vremena;

hotelijerstvo je vezano za razonodu, zabavu, sportske i druge aktivnosti;

poslovanje hotelskih objekata u velikoj meri zavisi od promena u
okruţenju (klimatskih, političkih, ekonomskih);

usluge su veoma heterogene, upakovane u proizvode, za koji je najbitnije
da zadovolji potrebe gosta“.
Beograd svoje ciljano trţište nalazi meĎu više različitih grupa, koji su potpuno suportni
prema svojim karakteristikama, kao što su „business“ putnici i „backpacker“ turisti. Iz
tog razloga i ugostiteljski objekti u ovom gradu, posebno oni koji pruţaju usluge
smeštaja, odlikuju se po svojoj heterogenosti. To znači, da glavni grad Srbije ima
kapaciteta da odgovori potrebama različitih tipova turista i na taj način privuče veću
populaciju turista motivisanih različitim ţeljama i potrebama da ga posete. Beograd
poseduje ugostiteljske objekte za noćenje svih kategorija, od hotela sa 5 zvezdica do
„guesthouse“ apartmana i prenoćišta niţe kategorije. Na taj način Beograd pruţa
smeštaj i komfor ljudima svih plateţnih moći. Cena smeštaja svakako varira i zavisi od
više faktora, kao što su: vrsta objekta, kategorija objekta, lokacija, usluge, broj osoba i
sl. Prema podacima najvećeg sajta za rezervaciju ugostiteljskih objekata za noćenje
Booking.com (2017), Beograd ima 98 hotela i još preko 1300 apartmana i 86 hostela, a
pored toga u ponudi su sve popularniji privatni smestaji, posebno preko sajtova poput
„Air BnB“. Tabela 3 pokazuje broj hotelskih objekata u Beogradu prema kategorizaciji.

Tabela 3: Broj hotela u Beogradu prema kategoriji
Broj zvezdica (kategorija)
Broj hotela
5*****
4
4****
58
3***
32
2**
1
1*
1
Nekategorizovani
2
Izvor: Booking.com, 2018.
Iz ovoga se moţe zaključiti da Beograd raspolaţe sa hotelima svih kategorija, ali i da su
turisti koji se odlučuju na hotelski smeštaj uglavnom srednje plateţne moći, pa odatle i
potreba za većim brojem hotela sa tri odnsnosno četiri zvezdice. Naravno, to ne znači da
ovom gradu ne nedostaju hoteli sa najvećim brojem zvezdica, već se, naprotiv, na
nekoliko lokacija grade novi hoteli, a gradska vlast je još ranije rekla da je u
pregovorima sa najvećim hotelskim lancima. Tako se, na primer, uskoro završava prvi
hotel „Hilton“ korporacije, Accor ulazi na trţište do kraja godine, a u planu su i hoteli
hotelske korporacije „Kempinski“, kao i prvi „W hotel“ u okviru projekta „Beograd na
vodi”. Kada se radi o hotelima sa manjim brojem zvezdica, iz godine u godinu njihov
broj raste, ali se puno njih i zatvori zbog nestabilnog izvora finansiranja i jakog trţišta.
22

Najveći broj hotela nalazi se u uţem gradskom jezgru, blizu većine znamenitosti, te su
vrlo pogodni za strane turiste. Pored toga, neki od najvećih hotela u Beogradu se nalaze
sa novobeogradske strane Save, poput hotela „Hyatt Regency“ ili „Crowne Plaza“.
Njihovi najčešći gosti su MICE turisti, te je i lokacija tih hotela, blizu poslovne zone
Begrada i uz meĎunarodni autoput, sasvim logična.
Pored ugostiteljskih objekata za noćenje, Beograd je poznat po tome što poseduje veliki
broj različitih tipova ugostiteljskih objekata za usluge hrane i pića. Ljudi mogu da
uţivaju u specijalitetima gotovo svih svetskih kuhinja, a tu su i brojni tematski kafići,
pabovi, ali i lanci brze hrane, poput „McDonald’s“ ili „KFC“ objekata. Poput hotela, i
restorani imaju odreĎenu reputaciju i svojom ponudom privlače ciljani deo trţišta. Ono
u čemu se velika većina turista slaţe i što je već postalo opšte poznato, jeste da je odnos
cena-kvalitet u srpskim, pa tako i u beogradskim ugostiteljskim objektima značajno
bolja u poreĎenju sa zapadno-evropskim zemljama i gradovima. Razlog za to je niţi
ţivotni standard lokalnog stanovništva, ali i, što se posebno odnosi na restorane domaće
kuhinje, tradicija gostoprimstva i spremanja ukusne hrane. Tako je, na primer, čuvena
meĎu turistima boemska četvrt Skadarlija, gde mahom turisti uţivaju u ukusnoj hrani i
autentičnom duhu starog Beograda. Pored toga, ugostiteljski objekti za pruţanje usluga
hrane i pića privlače goste i različitim dodatnim sadrţajima, poput specijalnih tematskih
večeri, ţive muzike različitih ţanrova, enterijera i eksterijera objekta, panoramskim
pogledom na odreĎene delove grada i sl. Na taj način trţište je konstantno dinamično i
inovativno, što ide na ruku korisnicima i ponudu čini heterogenijom. Prema ocenama
posetilaca sajta Trip Advisor, koji je najpoznatiji internet sajt za ocenjivanje turističkih
atrakcija i ugostiteljskih objekata, najbolje ocenjenih 10 restorana i kafića prikazani su u
Tabeli 4.
Tabela 4: Top 10 restorana u Beogradu, prema oceni posetilaca
Rang
Ime restorana
Broj komentara
1
Casa Nova
994
2
Ambar
1.038
3
Toro Latin Gastrobar
1.384
4
Zavičaj Restaurant
1.065
5
Franš
743
6
Voulez – Vous Kafe Restoran
216
7
Mala Fabrika Ukusa
997
8
Restoran Gradska
510
9
Red Bread
230
10
Little Bay
651
Izvor:TripAdvisor.com, 2017.
S obzirom da je jedna od glavnih karakteristika lokalnog stanovništva uţivanje u kafi,
takvih ugostiteljskih objekata ima veoma puno i stoga je jedna od autentičnih stvari koju
gosti iz sveta primenjuju upavo sedenje i ispijanje kafe u nekim od brojnih „kafića” u
Beogradu. U Tabeli 5 prikazani su, prema ocenama posetilaca istog sajta, najbolje
ocenjeni ugostiteljski objekti iz tog segmenta.

23

Tabela 5: Top 10 kafića u Beogradu, prema oceni posetilaca
Rang
Naziv kafea
Broj komentara
1
Red Bread
230
2
Cafe Hotel Moskva
243
3
Koffein
100
4
Voulez – Vous Kafe Restoran
216
5
#Uţitak Coffee Selection and Delights
35
6
Coffee Room Palace
48
7
Coffee Dream – Nikole Spasića
61
8
Coffee Dream – Makedonska
99
9
Supermarket Deli
110
10
Cafe&Factory 6
45
Izvor:TripAdvisor.com, 2017.
3.4 Turistiĉki proizvod destinacije prema karakteristikama traţnje
U ovom delu, fokus će biti na predstavljanju najvaţnijih turističkih proizvoda grada
Beograda. Prema trenutnoj turističkoj ponudi grada, prepoznate su najvaţnije vrste
turizma u Beogradu, i shodno tome, deskriptivno će se analizirati trenutni kvalitet tih
turističkih ponuda, iz čega će biti moguće da se zaključi kako i na koji način ove vrste
turizma mogu opstati i dodatno povećati kvalitet turističke ponude grada. Kao najvaţniji
turistički proizvodi Beograda prepoznati su:
 Kongresni turizam;
 Kulturni turizam;
 Event turizam;
 Sportski turizam;
 Zdravstveni turizam;
 „Nightlife“ turizam.
3.4.1 Kongresni turizam
Kongresni turizam je izrazito unosan segment turističke ponude koji se najćešće dogaĎa
van turističke sezone. Razvoj kongresnog turizma zahteva postojanje kvalitetne
kongresno-turističke ponude, koja će zadovoljiti potrebe i učesnika i organizatora
skupova. Učesnici na kongresima su zahtevniji gosti, ali i plateţno sposobniji, pa im je
neophodno osigurati sve potrebne preduslove za kvalitetan rad, ali i za adekvatno
popunjavanje slobodnog vremena. U tom pravcu, osnovna uloga kongresnog turizma je
da promoviše turizam uz dobro organizovan sistem promotivnih aktivnosti,
kontinuiranu edukaciju kadrova, istraţivanje trţišta, primenu standarda kvaliteta, itd.
Kongresni turizam, kao i svi sadrţaji su vrlo vaţni u budućem turističkom razvoju
Srbije, posebno kada je reč o velikim skupovima koji generišu značajne prihode. U
periodu globalizacije, koja sa sobom donosi i sve veći broj novih kompanija,
organizacija, proizvoda i usluga širom sveta, MICE dogaĎaji zauzimaju sve značajniju
ulogu koordinisanim aktivnostima brojnih faktora u tom lancu (Skopljak Kresović,
2015).
Brojnost organizovanja tih skupova doprinela je i stvaranju novog oblika turizma -
poslovnog turizma. Poslovni turizam uključuje različite sastanke, seminare, kongrese,
24

konferencije, konvencije, simpozijume, izloţbe, nagradna putovanja, manifestacije koje
doprinose povezivanju ljudi i razmeni znanja i informacija. Ovaj oblik turizma se,
navode Šušić i Mojić (2014, str. 524), citirajući Štetić (2007), „zbog visoke
vanpansionske potrošnje i uključivanje svih privrednih i vanprivrednih delatnosti u
realizaciju ovih kretanja, svrstava meĎu najprofitabilnije oblike turizma“. Dalje, ovi
autori nastavljaju iznoseći tvrdnje Ficarell, et.al (2013). da se u „okviru poslovnog
turizma kao posebna trţišna niša tzv. kongresnog turizma, zapravo, kongresni turizam
moţe posmatrati kao podskup jednog šireg područja turizma - poslovnog turizma“ Ovi
autori zaključuju da, „i pored svakodnevne upotrebe ovog pojma, ICCA (International
Congress and Convention Association) nije predloţila jedinstvenu definiciju
kongresnog turizma.“ Razlog za posetu odreĎenom gradu „poslovni“ ili „kongresni“
turisti nalaze u potrebi da završe odreĎeni posao za svoju kompaniju. Iako poslovna
putovanja ne spadaju u klasnična turistička putovanja, već su uglavnom u vezi sa
kongresnim ili nekim drugim poslovnim motivima, ovakvi turisti su obično visoke
plateţne moći, te uglavnom sve zemlje i njih svrstavaju meĎu turiste, računajući na
zaradu od kongresnog turizma ali i na dodatne troškove tokom boravka u tom gradu.
Generalno, upravo zbog tipa turista koji posećuju i deo su kongresnog turizma, ovaj tip
turizma se i smatra za jedan od najunosnijih oblika turizma. Ipak, sa prisustvom takvih
turista idu i odreĎena visoka očekivanja sa njihove strane, pre svega kada se radi o
načinu i vremenu dostavljanja odreĎenih usluga. Sve mora biti organizovano na vreme,
sa visokim kvalitetom, i potpuno autentično i kreativno.
Prema izveštaju MeĎunarodne asocijacije za kongrese i konvencije (ICCA) Srbija ima
sve značajniju ulogu i pozitivan trend rasta na meĎunarodnom MICE trţištu. U prilog
tome govori i podatak da je 2013. godine Srbija bila na 42. mestu u svetu po broju
odrţanih MICE dogaĎaja na ICCA listi, dok je 2016. godinu ipak završila na nešto
slabijoj 48.poziciji. Druge zemlje u regionu, kao i Srbija, interestantne su velikim
korporacijama kao destinacije za organizaciju kongresnih i sličnih dogaĎaja. I dok je za
Srbiju prednost njena lokacija i najveći grad u ovom delu regiona, ali i niţi troškovi za
organizatore, tako je prednost drugih zemalja u okruţenju to što su uglavnom sve
članice Evropske unije i da imaju bolju povezanost za zapadnoevropskim trţištem. Tako
je, na primer, na ICCA listi za 2016. godinu MaĎarska na 33. mestu, Hrvatska i
Slovenija na 43. i 44. mestu, a Rumunija na 46 (ICCA, 2017). Sve zemlje su članice
Evropske unije i samim tim imaju bolji pristup na ovakva trţišta. Ipak, pozicija Srbije
pokazuje da ima odličnu osnovu da uĎe u značajnu trţišnu borbu, ali i da bude u znatnoj
prednosti jednog dana kada postane deo Evropske unije. Činjenica je da Srbija kroz
domaće i strane investicije ulaţe u infrastrukturu – kako saobraćajnu, tako i hotelsku,
odnosno, kongresnu. Takav sistem ulaganja i povećavanje modernih kapaciteta privlači
organizatore i učesnike u Beograd, koji dnevno prosečno zaradi 450 evra po učesniku
kongresa, koji u proseku ostaju do 3 dana (Šušić & Mojić, 2014).
Prema istom izveštaju, ICCA je objavila da je Beograd zauzeo 51.mesto na svetskoj listi
gradova u kojima su se organizovali meĎunarodni kongresi ili skupovi koji ispunjavaju
stroge ICCA kriterijume. U poreĎenju sa drugim gradovima u okruţenju, ubedljivo
najviše organizacija povereno je Budimpešti, koja je na 16. mestu. U poreĎenju sa
drugim gradovima u regionu, lista izgleda kao što je prikazano u Tabeli 6.
25

Tabela 6: Lista gradova u regionu prema broju organizacija ICCA kongresa
Rang
Ime grada
Rang na ICCA listi
Broj organizacija
1
Budimpešta
16
108
2
Ljubljana
48
54
3
Beograd
51
50
4
Zagreb
81
32
5
Bukurešt
81
32
Izvor: ICCA, 2017.
Imajući u vidu da kongresni turisti uglavnom odsedaju u hotelima više kategorije,
Beograd je do pre nekoliko godina imao nedovoljan broj takvih hotela. Sa druge strane,
danas Beograd ima veće smeštajne i kongresne kapacitete, ali i dalje nedovoljno da
odgovori na snaţnu trţišnu borbu. O smeštajnim kapacitetima Beograda već je bilo reči
u prethodnim poglavljima, a kada se radi o kongresnim kapacitetima, najveći značaj ima
„Sava” centar, koji je najveći kongresni, kulturni i poslovni centar u Srbiji, ali i jedan od
najvećih u Evropi. Njegova primarna delatnost obuhvata organizaciju kongresnih i
umetničkih skupova i manifestacija. IzgraĎen je za potrebe samita MMF2 1977. godine,
a nalazi se na Novom Beogradu, tik uz meĎunarodni koridor X na samo 15 minuta od
aerodroma „Nikola Tesla”, što je velika prednost kada se radi o organizaciji
meĎunarodnih dogaĎaja . Danas ovaj poslovni i kongresni objekat poseduje kapacitete
da ugosti najzahtevnije dogaĎaje i manifestacije.
Ovaj centar ima 15 kongresnih sala različitih kapaciteta – od 20 do 4.000 mesta. Svaka
sala poseduje savremenu tehnologiju i opremu za odrţavanje dogaĎaja. Pored toga,
značajanu prednost „Sava” centar ima u svojoj lokaciji, a u blizini je i najbolje
kategorizovanih hotela, poput „Hyatt Regency“, „Crowne Plaza“, „Holiday Inn“ i
„Flakensteiner“ (Tabela 7). Ipak, s obzirom na to kada je ovaj kongresni centar izgraĎen
i na stanje u kome se nalazi sada, jasno je da je ulaganje u rekonstrukciju i dalju
modernizaciju neophodno. Pored „Sava” centra, najveće kapacitete za organizaciju
kongresnih dogaĎaja imaju hoteli sa 4 i 5 zvezdica.
Tabela 7: Lista vodećih hotela sa ponudom kongresnih kapaciteta u Beogradu
Ime hotela
Broj kongresnih sala
Kapacitet
Hyatt Regency Belgrade *****
5
do 600
Metropol Palace *****
12
do 650
Holiday Inn ****
7
do 190
Crowne Plaza Belgrade ****
12
do 800
Falkensteiner Beograd****
6
do 350
Radisson Blu Old Mill ****
6
do 230
Izvor: Hyatt Regency Belgrade, 2018.; Metropol Palace Belgrade, 2018.; BelExpo Centar, 2018., Crowne
Plaza Belgrade, 2018.; Falkensteiner Hotel Beograd, 2018; Radisson Blu Old Mill Belgrade, 2018.
Kongresni biro Beograda, koji je osnovan i funkcionše u okviru Turističke organizacije
Beograda, zaduţen je da promoviše i pozicionira glavni grad Srbije kao idealnu
destinaciju za kongresni turizam. Osnovni zadatak ovog biroa je promocija Beograda i

2Međunarodni Monetarni Fond (eng. IMF – International Monetary Fund)
26

razvoj kongresne delatnosti u Beogradu, kroz svoje aktivnosti i delovanje na
kongresnom trţištu (Šušić & Mojić, 2014, str. 534).
Pored već pomenutih kongresnih kapaciteta koje grad ima, kroz svoje hotele i „Sava”
centar, dogaĎaji, kongresi, seminari i slične poslovne manifestacije odrţavaju se tokom
cele godine u Beogradu i u drugim značajnim kongresnim i sajamskim kapacitetima.
Najznačajni su: Beogradski sajam, Beogradska arena (Oficijalan naziv „Štark arena”) i
Expo XXI. Da je Beograd prepoznao veliki potencijal kongresnog turizma govori i to
što je član brojnih meĎunarodnih kongresnih i umetničkih asocijacija, kao na primer:
ICCA (Internacional Congressand Convencions Associations) i AIPS (The International
Association of Congress Centerss) (Bolić, 2013, str. 78).
Kao što je već rečeno, brojni su pozitivni efekti razvoja kongresnog i poslovnog turizma
generalno. Pre svega, dogaĎaji te vrste se odrţavaju tokom cele godine, što, de facto,
produţava turističku sezonu. Pored toga, nezanemarljivi su i ekonomski efekti, jer
turisti te vrste troše nekoliko puta više u proseku od „običnog” turiste i samim tim,
donose veći profit turističkoj destinaciji. Ono što bi, bar iz ove analize, moglo da se
zaključi je, da Beograd pre svega ima veliki potencijal i resurse da dalje razvija i
unapreĎuje svoju kongresnu i poslovnu turističku ponudu. MeĎutim, moţda i najvaţniji
zadatak je rekonstrukcija i modernizacija „Sava” centra, kao i jačanje veza sa trţištima
Centralne i Zapadne Evrope, gde Beograd trenutno gubi trku u poreĎenju sa gradovima
u okruţenju. Takva promocija i jačanje veza, te otvaranje novih trţišta znači i mnogo
angaţovaniju i unapreĎenu strategiju aktivnosti kongresnog biroa. Pored toga, značajno
bi bilo i dodatno ulaganje u hotelske kapacitete najbolje kategorizacije, gde bi se takvim
gostima garantovala vrhunska usluga i infrastruktura, neophodna za organizaciju
dogaĎaja.
3.4.2 Kulturni turizam
Kulturni resursi su širok pojam, i predstavljaju identitet i istoriju jednog naroda. Takvi
resursi su različiti, unikatni i specifični u svakom mestu. Upravo takvi resursni su
„mamac“ i motivacija turista da posete odreĎeno mesto, a u isto vreme su i poţeljni resurs
pri pozicioniranju i promociji destinacije na turističkom trţištu. Richards (2005, str. 23) je
nabrojao atrakcije koje su dostupne i koje privlače turiste, a spadaju u kulturni turizam.
To su:
 arheološka područja,
 arhitektura (poznati objekti,čitavi gradovi),
 muzeji, umetnost, skulpture, zanati, galerije, festivali, razni dogaĎaji,
 muzika i ples (klasični, folklori, savremeni),
 drama, pozorište i film,
 jezik i literatura,
 verske svetkovine, hodočašća,
 celokupna narodna kultura i subkultura.
Turizam baštine fokusiran je i na materijalne i na nematerijalne kulturne resurse. Pojam
nasleĎa je definisao Timothy (2011, str. 49) koji je kulturnu baštinu ili nasleĎe podelio
na „opipljive” i „neopipljive”. Po njemu, u „opipljivu” kulturnu baštinu spadaju:

27

 Vojne atrakcije;
 Mračne atrakcije;
 Istorijska naselja;
 Arheološki lokaliteti/istorijske zgrade;
 Industrijske atrakcije;
 Religijske atrakcije.
Sa druge strane, u „neopipljivu” kulturnu baštinu ovaj autor svrstava:
 Umetnost;
 Jezik;
 Narodne običaje;
 Muziku i izvoĎačku umetnost;
 Religiju;
 Sport;
 Festivale i svečanost.
Kao jedan od najstarijih gradova u Evropi, Beograd i mesto na kome su se vekovima
ukrštale različite kulture, poseduje i značajno kulturno nasleĎe, koje ne ostavlja
ravnodušnim ni jednog turistu. Od ostataka kultura još iz paleolita, preko antičkog
nasleĎa i Vizantije, srednjevekovnih zidina, ali i svedočanstava o prolasku turske i
austrougarske vojske, pa sve do bombardovanja 1999. godine. Svaki period za sobom
ostavlja odreĎeno svedočasnstvo, koje je danas deo kulturne zaostavštine. Uostalom,
imajući u vidu i tvrdnje brojnih istoričara i naučnika, da je Beograd najviše puta
napadan i rušen grad u Evropi, koji se svaki put izdigao iz pepela poput feniksa, jasno je
koliko istorijskog i kulturnog nasleĎa poseduje glavni grad Srbije. Prema izveštaju
Zavoda za zaštitu spomenika kulture grada Beograda (2012) na širem području
Beograda, tj. u svim njegovim opštinama, ima 512 nepokretna kulturna dobra (objekti
od izuzetnog, velikog značaja, spomenici kulture, sakralne i profalne arhitekture, objekti
narodnog graditeljstva, javni spomenici i spomen obeleţja), 38 prostorno – kulturno
istorijskih celina, 50 arheoloških lokaliteta, i 8 znamenitih mesta. Najveći broj kulturnih
znamenitosti i objekata, poput konaka knjeginje Ljubice, nalazi se u uţem jezgru grada,
tj. u glavnim gradskim opštinama, a najviše u opštini Stari grad. Tu se nalaze i
najposećeniji i najznačajniji kulturno – istorijski spomenici i objekti, poput Knez
Mihailove ulice, Kalemegdana, Hrama Svetog Save i boemske četvrti Skadarlije.
Ulica Knez Mihailova je glavna pešačka zona grada, zaštićena zakonom, u kojoj se,
pored brojnih uličnih umetnika i zabavljača, kafića i gostionica, nalazi i veliki broj
rustičnih zgrada i kuća koje su sagraĎene još osamdesetih godina devetnaestoga veka.
Ime je dobila po srpskom princu Mihailu Obrenoviću čiji spomenik se nalazi nedaleko
odatle na Trgu Republike. Proteţe se od Palate Albanija iz smera Terazija do
Kalemegdana. U ovoj ulici se nalazi zgrada Srpske akademije nauka i umetnosti, kao
i kulturni centri Nemačke, Španije i Francuske, Biblioteka grada Beograda, ali i
galerije, prodavnice, restorani i kafići. Knez Mihailova ulica predstavlja ţilu
kucavicu Beograda i glavno je mesto okupljanja ljudi u današnjem Beogradu.
Beogradska tvrĊava (Kalemegdan) – Nastala u periodu od 1. do 18. veka posle
Hristovog roĎenja, Kalemegdanska tvrĎava je jedan od glavnih svedoka kultura i nacija
koje su se smenjivale u Beogradu. „od rimskog kastruma, preko vizantijskog kastela,
srednjovekovne srpske prestonice, sve do austrijskog i osmanlijskog artiljerijskog
28

utvrĎenja.” (Turistička organizacija Beograda, 2017) Cela tvrĎava podeljena je na tri
dela – Gornji i Donji grad, kao i na park Kalemegdan. Gornji deo grada čine obodi
starog grada, sa Despotovom kapijom, Sahat kulom i Rimskim bunarom. Pored toga,
najznačajnija atrakcija na Gornjem gradu je spomenik „Pobednik” koji je jedan od
simbola grada. U Donjem gradu, turisti mogu da prošetaju parkom do Nebojšine kule i
da još pogledaju ostatke turskog kupatila – Amama, kao i Kapiju Karla VI i barutni
magacin. Park Kalemegdan je jedno od najpopularnijih šetališta u Beogradu, a tu se još
nalaze i Prirodnjački muzej, crkva Ruţica i crkva Sv.Petke, kao i umetnički paviljon
„Cvijeta Zuzorić” i Vojni muzej. U blizini se nalazi i Beogradski zoološki vrt, koji je
jedan od retkih u Evropi i svetu gde se, pored raznovrsne faune, mogu videti i odreĎene
ugroţene vrste, poput belih lavova.
Skadarlija je jedna od najpoznatijih turističkih zona u Beogradu. Boemska četvrt koja
oslikava ţivot ovog mesta iz 19.veka. Kaldrmisana ulica, brojni restorani sa domaćom
gastronomskom ponudom, kao i čuveni tamburaši koji su zaduţeni za pravi „štimung”,
predstavljaju jednu od najposećenijih turističkih lokacija Beograda.
Hram Svetog Save najveći srpski pravoslavni hram i ujedno i najveći pravoslavni hram
na svetu. Nalazi se na mestu gde su u 16. veku Turci doneli mošti preminulog Svetog
Save iz manastira Mileševe gde je bio sahranjen i spalili ih kako bi na taj način ponizili i
obeshrabrili Srbe. Na tom mestu, 1935. godine počela je izgradnja Hrama, koja je
nekoliko puta bila prekidana, što zbog ratova, što zbog političke situacije. Danas,
eksterijer Hrama je završen i otvoren je za vernike i druge posetioce, ali još puno posla
ima da se završi unutar samog Hrama. Ceo Hram zauzima površinu od oko 3.650 m2.
Ovaj impozantni Hram vidljiv je iz svakog dela Beograda, a privlači turiste svih vera i
nacija.
Beograd je bogat parkovima, koji su pogodni za rekreaciju, ali i koji čuvaju neke od
vaţnih dogaĎaja iz srpske istorije. Dva najznačajnija beogradska parka, pored već
pomenutog parka Kalemegdan, su Topčiderski park i park Košutnjak. Topčiderski park
je šumovit deo juţno od centra grada, kroz koji protiče jedina beogradska reka – Topčider.
Ostaci nekadašnjih šuma danas su oaza mira, zelenila i očuvane prirode, idealno za izlete
i beg od gradske guţve. S obzirom da je to nekada bio dvorski park za vladara Miloša
Obrenovića, ovde se nalazi i njegov konak. Pored konaka, u parku se nalaze još i
spomenici Arčibaldu Rajsu, Obelisk, Skulptura Ţetelica i Mašin Majdan, te česme od
velikog značaja – Hajdučka česma, Miloševa česma i Vračarske česme. Park Košutnjak
je šuma listopadnog i četinarskog zasada, a nalazi se na svega 20 minuta od centra
grada. Poseduje fenomenalne uslove za sportski i rekreativni turizam, sa terenima za
fudbal, košarku, odbojku, rukomet, biciklističkim i trim stazama, stazama za atletska
takmičenja. Pored toga, tu se nalaze i 5 otvorenih i jedan zatvoreni bazen koji je
dostupan graĎanstvu i turistima.
Jedno od najvećih blaga Beograda i Srbije jesu njihovi muzeji, čuvari istorije i nasleĎa
ovog naroda. Mnogi umetnici i naučnici, zaveštali su svoja dela narodu, ali puno je onih
koji su svojim radom i uspesima, zasluţili da se njihova dela prezentuju i pokazuju
ljudima. Muzeji grada Beograda nastali su tokom 19. i 20. veka. Celokupna materijalna
i nematerijalna baština koja se nalazi u muzejima je svedočanstvo i memorija jednog
naroda. Najznačajniji ali i najpopularniji muzeji u Beogradu, prema ocenama posetilaca
sajta TripAdvisor su prikazani u Tabeli 8.
29

Tabela 8: Top 10 muzeja u Beogradu
Rang
Naziv muzeja
Broj komentara
1
Muzej Nikole Tesle
1.572
2
Vojni muzej
352
3
Mauzolej Josipa Broza Tita
496
4
Muzej vazduhoplovstva
180
5
Muzej „Zepter“
92
6
Muzej automobila
60
7
Muze istorije Jugoslavije
127
8
Etnografski muzej
96
9
Istorijski muzej Srbije
42
10
Galerija Leila
15
Izvor: Trip Advisor, 2017.
Pored ovih muzeja, koji su dobili najveće ocene turista, neki od najznačajnijih muzeja u
Beogradu su i:
 Narodni muzej;
 Spomen muzej Ive Andrića;
 Muzej savremene umetnosti;
 Muzej Vuka i Dositeja.
Narodni muzej u Beogradu je najznačajnija ustanova kulture u Srbiji, u kojoj se čuvaju
predmeti i spisi još iz praistorije. MeĎutim, činjenica da je već dugo vremena ovaj
muzej u fazi rekonstrukcije i da ne radi punim kapacitetom dovodi do toga da je
posećenost, pa i popularnost ovog zdanja veoma niska. Završetak rekonstrukcije
Narodnog muzeja je od velike, čak i urgentne vaţnosti za promociju kulturnog blaga i
identiteta zemlje.
Kulturna ponuda Beograda bogata je i brojnim galerijama u kome posetioci mogu da
uţivaju u najznačajnijim delima srpske i svetske umetnosti. Najznačajnija galerija
Beograda je Galerija fresaka koja čuva i prezentuje srpska srednjevekovna umetinička
dela. Tu se nalazi oko 300 srednjevekovnih skulptura i oko 1.300 kopija najznačajnijih
fresaka. Galerija se nalazi u sastavu Narodnog muzeja u Beogradu (Narodni muzej,
2017). Pored Galerije fresaka, neke od najznačajnijih beogradskih galerija su i galerija
Kulturnog centra, galerija „Singidunum” i galerija Prirodnjačkog muzeja.
Jedan od najpopularnijih i najkvalitetnijih kulturnih „proizvoda” Srbije, ali i Beograda
jeste, Beogradska filharmonija, koja svoje koncerte organizuje u Dvorani Ilije M.
Kolarca, ili popularnije „Kolarčeva zaduţbina”. Njihovi nastupi privlače ogroman broj
ljudi, a uvek se traţi karta više. Zbog nedovoljnog kapaciteta „Kolarca”, u pripremi je
početak izgranje novog zdanja Beogradske filharmonije, koji će moći da primi znatno
veći broj ljudi.
Kao jedan od značajnih kulturnih resursa i vrednosti grada, izdvajaju se pozorišta koja
tokom cele sezone svojim repertoarom zadovoljavaju ukuse različite publike, bilo da su
to oni sa specifičnim kulturnim interesovanjem, ili pak, ona publika koja nema neku
specifičnu preferenciju, već je zainteresovana za kulturni doţivljaj generalno.
Najznačajnija i najpopularnija pozorišta u Beogradu su:
30

 Narodno pozorište,
 Jugoslovensko dramsko pozorište,
 Beogradsko dramsko pozorište,
 Atelje 212,
 Zvezdara teatar,
 BITEF teatar,
 Pozorište na Terazijama,
 Pozorište „Boško Buha”.
3.4.3 Event turizam
Event turizam, manifestacioni turizam ili turizam dogaĎaja okuplja turiste koji posećuju
odreĎenu desinaciju iskljčivo zbog odreĎenog kulturnog, sportskog, zabavnog ili nekog
drugog dogaĎaja. Aktivnosti i dogaĎaji su postali tradicionalna komponenta u
privlačnosti destinacije, za bukvalno sve turističke destinacije (Ritchie & Crouch, 2003,
str. 124). Upravo su manifestacije ili dogaĎaji jedan od vaţnih činilaca u razvoju i
promociji turizma, i iako je ovaj oblik relativno kasno prepoznat kako od strane struke
tako i od strane akademske zajednice, njegov uticaj na konkurentnost destinacije je zaista
veliki (Getz, 2008, str. 405). U svojoj knjizi, Rabotić (2012, str.125) citira Riječnik
turizma (2001), gde stoji da čovek još davnih dana, pre pojave modernog turizma,
prepoznao uticaj i manifestacija na privlačenje velikog broja ljudi u neko mesto, kao i
njihove povećanje potrošnje tokom trajanja manifestacionih dana. Sa druge strane,
postoje i potencijalni negativni i destimulativni efekti na turiste tokom trajanja odreĎenih
manifestacija, jer turistički subjekti poput ugostitelja i transportnih preduzeća imaju
negativnu praksu da svoje usluge naplaćuju turistima i po nekoliko puta više od
uobičajenih (Rabotić, 2012, str. 129). Event turizam je heterogeni oblik turizma, tj.
postoji više različitih tipova manifestacija i dogaĎaja (Milovanović, 2010, str. 62).

Getz (2008, str. 404), detaljnije objašnjava tipologiju manifestacija i dogaĎaja (Slika 4).
Kao što je poznato, postoje različiti motivi turista za posetu odreĎenoj destinaciji. Kako
bi se manifestacije organizovale uspešno i kako bi privukle ţeljeni broj ljudi, potrebno
je analizirati motive koji su kod njih presudni kako bi prisustvovali odreĎenom
„eventu”. Citirajući Getz (2010, prema Skoultsos, Tsimitakis, 2009), prof. Rabotić
(2012, str. 136) navodi 4 osnovne kategorije motiva turista za putovanje na odreĎeni
dogaĎaj:
Slika 4:Tipologija planiranih dogaĎaja
Izvor: Getz, 2008.
31

 Fizički (učešće na sportskom takmičenju, zabava na muzičkom festivalu i
sl.);
 Kulturni (muzički i umetnički festivali, upoznavanje sa folklorom na
etničkim festivalima);
 Interpersonalni (socijalna interakcija, jačanje porodičnih veza);
 Prestiţ (prisustvovanje dogaĎajima koji nude osećaj „prestiţa“).
U Beogradu najzastupljenije su kulturne, zabavne i sportske manifestacije. Jedna od
najpopularnijih kulturnih manifestacija je „Noć muzeja”. Pored toga, gradska vlast pomaţe
organizaciji 69 kulturnih manifestacija, a na 11 kulturnih manifestacija je direktan
pokrovitelj i osnivač (Grad Beograd, 2017):
 FEST;
 BITEF;
 BEMUS;
 BELEF;
 MeĎunarodno takmičenje muzičke omladine;
 Festival dokumentarnog i kratkometraţnog filma;
 Oktobarski salon;
 Radost Evrope;
 Beogradski sajam knjiga;
 Filmski festival u Sopotu;
 Beogradski dţez festival.
Muzički festivali su vrsta turističkih dešavanja koja privlače veliki broj ljudi iz celog sveta.
Gradovi organizuju sve više festivala koji privlače ljubitelje različite vrste muzike,
posebno mladih ljudi. Jedni od najpopularnijih muzičkih dogaĎaja u Beogradu su:
 Belgrade Beer Fest;
 Festival Guitar Art;
 Beogradski plesni festival.
3.4.4 Sportski turizam
Sportske manifestacije imaju značajnu ulogu u privlačenju turista i popularisanju
turističke destinacije. Tokom trajanja sportskih manifestacija dolazi do povećane
turističke potrošnje, veće medijske eksponiranosti destinacije u mesecima i danima pre
početka i za vreme trajanja sportske manifestacije. To je dodatna prilika da se
promovišu i kulturne vrednosti lokalnog stanovništva ali i da se značajno poboljša
infrastruktura, posebno sportskih objekata. Upravo ovaj poslednji segment je postala
odreĎena vrsta „kočnice” za gradove da se prihvate organizacije nekog velikog
sportskog takmičenja, posebno kada se radi o najpopularnijim sportovima poput fudbala
i košarke ili Olimpijskih igara, jer su neophodna velika finansijska sredstva kako bi se
takvi dogaĎaji na najbolji način organizovali i kako bi grad ili gradovi domaćini
takmičenja bili spremni da prihvate sve takmičare i turiste koji dolaze na jedno takvo
takmičenje. Iz tog razloga, poslednjih godina sve je češći primer da velika sportska
takmičenja organizuju dve ili vise zemalja udruţeno.
Beograd raspolaţe sa velikim brojem sportskih objekata, opremljenih za veliki broj
različitih sportskih aktivnosti. Većina sportskih objekata datira još iz vremena bivše
32

Jugoslavije, meĎutim u zadnjih 20 godina izgraĎeno je puno novih terena i hala, a
najveća rekonstrukcija sportskih objekata bila je povodom organizacije Univerzijade
2009.godine. Tada su rekonstruisane brojne dvorana, a izgraĎena je i infrastruktura za
sportove koji nisu bili zastupljeni do tada. Zbog uspeha srpskih tenisera u zadnjih 10
godina, sve je više terena namenjenih tom sportu. Pored toga, najzastupljniji su
„dvoranski sportovi” poput košarke, odbojke i rukometa, ali i vaterpolo, koji je jedan od
najpopularnijih sportova u zemlji. Ipak, uspeh srpskih vaterpolista ne prati odgovarajuća
infrastrukutra, te je to jedan od permanentnih problema sa kojima se ovaj sport susreće.
IzmeĎu ostalog, teško je organizovati i neko takmičenje u vodenim sportovima, upravo
zbog nedovoljno dobrog stanja beogradskih plivališta. Ipak, jedno od vaţnih sportsko-
rekreativnih resursa Beograda je veštačko jezero Ada Ciganlija, koja, pored toga što je
idealno za kupanje tokom vrelih dana, poseduje i odlične biciklističke staze, terene za
odbojku na pesku, fudbal, košarku, hokej na travi, ragbi, rukomet, golf terene, poligone
za ekstremne sportive, bungee-jump, skijanje na vodi, mogućnost voţnje kajaka, kanua i
pedalina, staze za trčanje.
Pored Univerzijade 2009.godine, u zadnjih 15 godina Beograd je ugostio brojna velika
takmičenja, izmeĎu ostalih i Evropsko prvenstvo u košarci za muškarce 2005.,
Evropsko prvenstvo u rukometu za ţene 2012., i Svetsko prevenstvo u istoj kategoriji
2013., Evropsko prvenstvo u rukometu za muškarce 2012.godine, Evropsko prvenstvo u
vaterpolu za muškarce 2006. i 2016. godine, Evropsko prvenstvo u odbojci za muškarce
2005.godine (zajednički Beograd i Rim, Italija), Evropsko prvenstvo u odbojci za ţene
2011.godine (zajednički Beograd i Monca, Italija). Pored toga, Beograd je domaćin i
brojnih takmičenja koja se odrţavaju na godišnjem nivou, poput „Beogradskog
maratona”, auto-moto trka, utakmice Svetske lige u odbojci i vaterpolu, i dr.
Kako bi se sportske manifestacije uspešno organizovale, neophodna je adekvatna
sportska infrastruktura. Najveća i najmodernija hala u Beogradu i Srbiji, a jedna od
najvećih u Evropi, Beogradska arena (Oficijalno naziv je „Štark arena”) izgraĎena
je kao univerzalna dvorana pogodna za različite manifestacije, prevashodno sportske,
ali i kulturne, političke, poslovne, umetničke, itd. Moţe da primi oko 20.000 ljudi, a
predstavlja značajan resurs Srbije i Beograda prilikom prijavljivanja za organizaciju
nekog dogaĎaja. Tako će se upravo u ovoj dvorani 2018.godine 4 najbolja evropska
košarkaška tima boriti za titulu najboljeg u Evropi, jer je Beograd dobio priliku da ugosti
završno takmičenje košarkaške Evrolige (eng. Euroleague – Final Four). To će biti još
jedna prilika da glavni grad Srbije promoviše svoje kulturne, istorijske, turističke i druge
atrakcije, koje će brojni posetioci imati prilike da vide i osete. Pored „Štark arene”,
Beograd poseduje brojne sportske dvorane i terene, meĎu kojima su najznačajniji
prikazani u Tabeli 9.
33

Tabela 9: Najznačajniji sportski objekti u Beogradu
Ime sportskog objekta
Sport
Kapacitet
„Štark arena”
Dvoranski sportovi
19.394
Hala „Aleksandar Nikolić”
Dvoranski sportovi
5.878
Hala „Ranko Ţeravica”
Dvoranski sportovi
5.000
Stadion „Rajko Mitić”
Fudbal/atletika
51.755
Stadion JNA
Fudbal/atletika
29.775
Atletska dvorana
Atletika
1.000
Sportsko – rekreativni centar „Tašmajdan”
Vodeni sportovi
10.000
Sportsko – rekreativni centar „Banjica”
Vodeni sportovi
3.000
Ledena dvorana „Pionir”
Sportovi na ledu
2.000
Izvor: Štark arena,2018.; SRC »Tašmajdan«, 2017.; Fudbalski klub Crvena zvezda, 2017.; Fudbalski klub Partizan,
2017.; BeoBuild, 2017.; SC Novi Beograd 2017.; Grad Beograd, 2017.
Pored ovih i brojnih drugih sportskih objekata manjeg značaja i upotrebe, u planu je i
izgradnja Nacionalnog fudbalskog stadiona, kako bi Beograd mogao da konkuriše za
domaćinstvo neke velike evropske ili svetske fudbalske manifestacije. Iako bi izgradnja
jednog takvog objekta zahtevala velika finansijska sredstva, cilj je da se glavni grad
Srbije dobije još jedan značajan resurs poput „Štark“ arene koji bi mu donosio
takmičenja od kojih bi se grad dodatno promovisao i privukao nove turiste.
3.4.5 Zdravstveni turizam
„Putovanje radi zdravlja je jedan od najstarijih oblika turističkih kretanja. Još u antičkim
civilizacijama, pre 3000-4000 godina, korišćene su banjske terapije.“(Rabotić, 2012, str.
203) Danas, zdravstveni turizam se razvija radi odrţavanja, stabilizovanja ili lečenja
duha i tela prirodnim ili profesionalnim metodama, poput raznih medicinskih, wellness i
spa usluga, sportsko-rehabilitacionih i rekreativnih aktivnosti van mesta stalnog
prebivališta. Zdravstveni turistički proizvod Beograda nalazi se u banjama u
beogradskim opštinama Mladenovac i Obrenovac.
Pored osnovnih motiva, a to su korišćenje prirodnih i lekovitih resursa za potrebe
lečenja ili nege o svom zdravstvenom stanju, ovakvi turisti ţele i usluge turističkog
karaktera. U zavisnosti od zdravstvenog stanja, odnosno od ozbiljnosti i funkcionalnosti
osobe, postoji mogućnost da takvi turisti koriste i „obične“ turističke usluge. Na primer,
zdravstveni turisti često putuju pod pratnjom, i upravo ljudi u pratnji su oni koji imaju
dodatnu mogućnost za upraţnjavanje turističkih aktivnosti, jer za vreme boravka u
destinaciji imaju više i mogućnosti i vremena za zadovoljenje turističkih potreba. Prema
Cohen (2008, str. 25), postoji čak 5 različitih tipova medicinskih turista (Slika 5), koje
on detaljnije objašnjava.
34

Slika 5: Tipologija medicinskih turista

Izvor: Cohen E., 2008.
Detaljnije obrazlagajući svoje stavove, ovaj autor ističe da je glavna razlika izmeĎu
pravog turiste i pravog pacijenta u tome što pravi turista koristi medicinsku negu tokom
svog boravka na turističkoj destinaciji, ali ona nije uticala na izbor njegovog putovanja.
Sa druge strane, pravi pacijent nema vremena za turističke aktivnosti i u destinaciju je
došao isključivo radi primanja medicinske nege. Lečeni turista je, po ovom istom
autoru, turista koji je zbog nepredviĎenih okolnosti morao da primi medicinsku negu
tokom svog turističkog boravka, dok medicinski turista bira svoje putovanja
prevashodno zbog medicinskog tretmana, ali je voljan da turistički dodatno upozna
destinaciju. Pacijent na odmoru je, na kraju, okarakterisan kao osoba koja se na
odreĎenoj destinaciji leči, najčeščće nakon hirurških intervencija, ali moţe i da
konzumira neke od turističkih aktivnosti tokom boravka.
Banjski turizam je definisan kao „sastavni deo zdravstvenog turizma” a odnosi se na
obezbeĎivanje specifičnih zdravstvenih usluga na destinacijama koje tradicionalno
uključuju postojanje mineralnih i termalnih voda, ali koje se, takoĎe, mogu koristiti i
kao turistička odmarališta koja integrišu zdravstvene ustanove sa smeštajem (Hall,
2011, str. 3). Pored tradicionalnog banjskog turizma, veoma pozitivan trend u svetu
beleţi i wellness turizam. U eri kada je veliki stres svakodnevno prisutan, ljudi sve
češće pribegavaju wellness uslugama, radi relaksacije ali i prevencije različitih bolesti.
U Beogradu wellness centri su dostupni u visoko kategorizovanim hotelima, gde gosti
besplatno ili uz doplatu (u zavisnosti od vrste usluge) mogu da priušte sebi wellness
program. Osim toga, takav program dostupan je i za ljude koji nisu gosti hotela, naravno
uz plaćanje takvih wellness tretmana. Pored toga, potvrdu da je wellness u velikoj
ekspanziji i da je potraţnja za takvim uslugama veoma visoka, svedoče i wellness centri
koji su specijalizovani za nekoliko vrsta wellness programa (Tabela 10). Pored različitih
vrsta wellness programa, pojedini centri nude i mogućnost odmora u nekom od
apartmana. Za razliku od zapadnoevropskih zemalja, cene wellness usluga u Beogradu
su jeftinije, te je i to jedan od razloga zbog čega se turisti odlučuju za ovakve sadrţaje, a
i indikator ekspanzije ovakvih usluga u glavnom gradu.
35

Tabela10: SPA Centri u Beogradu
Naziv Wellness Centra
Wellness program
„Caesar SPA Beograd”
Đakuzi
Finska sauna
Hidromasaţna kada
Relax masaţa
Relax soba
Tepidarijum
Tropska kiša
Tursko kupatilo
„Marconio Wellness Club”
Aroma tuševi
Bazen
Đakuzi
Finska sauna
Parno kupatilo
„Saruna Wellness”
Bazen
Finska sauna
Fitnes sala
Masaţa
Tretmani tela
Tursko kupatilo
„Apartman Laguna SPA”
Apartmani
Đakuzi
Masaţa
Sauna
Spa apartmani
Tepidarijum
„Thai Spa – Beograd”
Tajlandska masaţa
„Thai Spa – Stari grad”
Tajlandska masaţa
Izvor: Wellness -Spa.rs, 2018.
Jedan od najskupljih podsektora zdravstvenog turizma jeste hirurški turizam, i on se pre
svega karakteriše po tome što se ljudi iz razvijenih zemalja odlučuju da svoje hirurške
intervencije obave u zemljama gde su takve operacije znatno jeftinije.
U Srbiji je sve popularniji ovaj oblik turizma, posebno kada se govori o estetskoj ili
plastičnoj hirurgiji. Srbija poseduje ogroman potencijal za razvoj ovog vida turizma, pre
svega zbog visokokvalifikovanog kadra i niskih cena usluga, u poreĎenju sa zapadnim
zemljama. U Beogradu je jedan od najzastupljnijih oblika zdravstvenog turizma –
dentalni ili stomatološki turizam. Mihailović (2016, str. 3) podrţava ovu tvrdnju i
potkrepljuje je činjenicom u vidu komparacije dentalnih usluga u Beogradu i u
Nemačkoj, odnosno Sjedinjenim Američkim Drţavama (Tabela 11).
36

Tabela 11: Uporedna tabela cena stomatoloških usluga
Uporedna tabela cena stomatoloških usluga
Usluga
Srbija
Nemaĉka
SAD
Pregled i konsultacije
Besplatno
€80
$100
Metalokeramička krunica
€80
€500
$900
Bezmetalna keramička kruna
€200
€800
$1.500
Ugradnja implantata
€550
€1.700
$2.100
Bela plomba
€20
€100
$150
Fiksna proteza (po vilici)
€600
€3.500
$5.000
Keramičke fasete (viniri)
€180
€700
$1.400
Izvor: Mihailović A., 2016.
Iz ovoga se jasno moţe videti da je dentalni turizam u Beogradu mnogo jeftiniji u
odnosu na zemlje iz razvijenih delova sveta, a gotovo ista matrica se moţe uzeti i za sve
druge oblike zdravstvenog turizma. Jednostavno, ovakve usluge su veoma skupe u
razvijenim zemljama, a kada se na to još ponudi i odličan kvalitet, jasno je zašto
Beograd i Srbija imaju veliki potencijal da razviju ovu granu turizma. MeĎutim, glavni
problem Srbije, koji moţe biti „kamen spoticanja” u razvoju ove turističke grane jeste
„odliv mozgova“, odnosno, sve intenzivniji odlazak mladog i školovanog kadra u
zemlje Centralne i Zapadne Evrope, Sjedinjenih Američkih Drţava, ali i zemlje Bliskog
istoka. S obzirom da je kvalitet radne snage u ovoj industriji, kao i u celom turističkom
sektoru, jedan od glavnih resursa, jasno je koliko je ovo veliki problem trenutno i koliko
štete moţe da donese u budućnosti.
3.4.6 „Nightlife“ turizam
Jedna od glavnih atrakcija koja privlači veliki broj, pre svega mladih, turista u Beograd
jeste njegov „noćni ţivot”. Atraktivni lokali, „ţurke” koje traju do ranih jutarnjih sati,
prihvatljive cene pića, nastupi poznatih muzičara (kako lokalnih, tako i
internacionalnih), mnogo mladih ljudi, napravili su brend po kome je Beograd poznat
širom Evrope. Glavna mesta za izlaske jesu klubovi i kafane, a tokom leta i „splavovi” –
odnosno, klubovi koji se nalaze na vodi, tačnije na beogradskim rekama Savi i Dunavu.
Najpopularniji klubovi i kafane nalaze se u centru grada, a najpopularniji splavovi su na
potezu od starog ţelezničkog mosta do Brankovog mosta (na Savi), i u blizini hotela
„Jugoslavija” (na Dunavu). Ova grana turističke ponude je postala već veoma unosan
biznis, te je iz godine u godinu sve više ovakvih mesta za provod. Zbog velike količine
novca koji se zaradi, te nedovoljno stroge kontrole nadleţnih poreskih organa, sve je
više zainteresovanih za ulaganje u ovaj sektor turističke zabave, koji, meĎutim, u ovom
obliku, nije niti odrţiv niti donosi zaradu turističkim vlastima, a samim tim ni dugoročni
benefit lokalnom stanovništvu.
3.5 UreĊenje ţivotne sredine u Beogradu
Kao glavni i najveći grad u Srbiji, Beograd ima najteţu poziciju za očuvanjem ţivotne
sredine. Saobraćaj, sve privredne i ostale aktivnosti u gradu, geografski poloţaj i klima,
broj ljudi, samo su jedne od komponenata koje diktiraju ureĎenost ţivotne sredine u
glavnom gradu. Pored svega toga, treba imati u vidu i da je Beograd, kao i njegova
okolina, veliko poslovno i industrijsko područje, a zbog toga i zbog već navedenih
faktora, poput gustine naseljenosti, saobraćaja, industijskih zona, pa i velikog problema
37

Beograda – bespravne gradnje, došlo je do zagaĎivanja vode, vazduha, zemljišta, ali i
drugih negativnih uticaja na prirodu i ţivotnu sredinu generalno u gradu.
Kada se govori o resursima koje Beograd poseduje, a koji su vaţni za razvoj i za zaštitu
grada, moţe se sublimirati u najkraćim crtama (Bolić, 2013, str. 59-60):
 Izlaz na Savu i Dunav, sa obalama koje daju mogućnost za razvoj turističkih
aktivnosti i atrakcija;
 Kulturne manifestacije i unikatnost lokalnog načina ţivljenja;
 Kulturni identitet, posebno orijentalno nasleĎe u starom delu grada koji je
jedinstven i atraktivan za turiste;
 Čvorište evropskh koridora, te povezanost sa drugim evropskim gradovima.
3.6 Kljuĉni problemi za odrţivi razvoj Beograda
Kao i svi veći gradovi u Evropi i svetu, a posebno kada se radi o glavnim gradovima,
Beograd se širio i povećavao svoje kapacitete. Zbog sve većeg broja ljudi, pre svega iz
unutrašnjosti zemlje, koji se svake godine u sve većem broju sele u glavni grad,
Beograd je izgubio svoju kompaktnost i komfor zbog potrebe za većim brojem
stambenih objekata, naselja, pa i svega što dolazi sa povećavanjem broja stanovnika. To
je dovelo do izgradnje i gomilanje nelegalno izgraĎenih objekata, što je posebno
vidljivo na periferiji grada. Pored toga, takav razvoj i urbanizacija grada, nije se
ispratila sa povećavanjem infrastrukturnih kapaciteta. Regulisanje protoka saobraćaja,
kao i saobraćajna infrastruktura generalno, najveći su problem Beograda danas. Zbog
velike količine motornih vozila koja se na dnevnom nivou slije i proĎe kroz glavni grad
Srbije, dolazi do ogromnih guţvi i zastoja u saobraćaju. Kao što je već rečeno u jednom
od prethodnih poglavlja, beogradski „bypass“, odnosno obilaznica, nije još završena, te
tranzitni saobraćaj još uvek nije izmešten iz jezgra grada. Tu je i neizbeţan problem i
svakodnevna tema u Beogradu, problem parkiranja. Potrebno je više javnih garaţa ili
povećavanje kapaciteta postojećih, kao i rešenje za taj problemu samom centru. Do sada
su izgraĎene dodatne javne garaţe, meĎutim njihov kapacitet i trenutna potreba nisu još
uvek usklaĎeni. S obzirom da u nekim delovima grada postoje devastirana zemljišta, to
bi moglo biti iskorišćeno u cilju povećavanja javnih parking mesta. Sa druge strane, za
zdraviji i ekološki razvoj turizma neophodno je više pešačkih zona, posebno u centru
grada, te je u tu svrhu potrebno razmišljati o mogućnostima za smanjivanje protoka
saobraćaja kroz glavno jezgro grada. U tom smislu, Beogradu nedostaju mostovi koji bi
povezali stari deo grada sa novim. Za sada, preko samo 4 mosta dnevno proĎe desetine
hiljada vozila, uključujući i autoput. To stvara zagušenje saobraćaja i nekada višesatno
čekanje. Gradnja novih mostova koji bi, naprimer, napravili „mini bypass“ oko centra
grada i na taj način spojili udaljene opštine, poput Novog Beograda i Borče, smanjili bi
protok saobraćaja kroz centar grada, posebno u jutarnjim i poslepodnevnim satima.
Kada se govori o problemima komunalnog sistema, treba istaći da postoje delovi grada
u kojima je veća buka, te problem podzemnih i nadzemnih voda, a konačno je počelo
raščišćavanje obala koje su do sada bile zapuštene i neugledne. Ipak, činjenica je da je
akcenat na raščišćavanje obala stavljen na obalu reke Save i to na delu velikog projekta
izgradnje novog dela grada koji će imati izlaz na reku. Ostali delovi priobalja Save i
Dunava moraju biti raščišćeni i sreĎeni na sličan način. TakoĎe, kada se već govori o
dve beogradske reke, treba reći da se mora mnogo uraditi na njihovom čišćenju i
uklanjanju otpada. Trenutna situacija na rekama apsolutno ugroţava njihov biljni i
38

ţivotinjski svet, ali i ljude koji te reke koriste tokom letnje sezone za kupanje i
splavarenje. UreĎenje parkova i javnih površina mora biti jedan od prioriteta kako bi se
Beograd uspešno razvijao kao turistička destinacija. Parkovi moraju da budu mesta na
koje ljudi dolaze da uţivaju u okruţenju, čistom prostoru i spokoju koje takvi parkovi
donose. Poput Luksemburškog parka u Parizu ili parka Tivoli u Ljubljani, Beograd
mora da napravi veće napore da bolje uredi, ali i zaštiti svoje zelene površine, kako bi
više ljudi dolazilo i uţivalo u sadrţaju i kvalitetu koje parkovi nude. Jedna od vaţnih
stvari, kada se govori o ekologiji i zaštiti čovekove sredine, jeste i upravljanje otpadom.
Trenutno, u Beogradu postoji veoma malo mesta gde se otpad sortira i reciklira, već su
još uvek masovno prisutni veliki kontejneri za mešoviti otpad. Takvi kontejneri su
neuredni i često pretrpani što, osim iz estetskih razloga, nije dobro i zbog opšte higijene
i javnog zdravlja. Neretko se tu mogu zateći ptice koje razvlače kese sa otpadom, na taj
način šireći deponiju i prljavštinu. TakoĎe, siromašni ljudi često preturaju po tim
kontejnerima traţeći sirovine koje mogu da preprodaju, a u najgorem slučaju traţeći
ostatke hrane kako bi se prehranili. UvoĎenje manjih kontejnera za sortiranje i reciklaţu
koji bi bili dostupni ljudima, posebno u glavnom gradskom jezgru doprineli bi boljoj
ekološkoj slici i higijeni grada.
Svi ovi problemi zahtevaju veću angaţovanost nadleţnih gradskih i drţavnih institucija
u njihovom rešavanju ali i u edukaciji ljudi za dobrobit Beograda i njegovih resursa.
39

4 SWOT ANALIZA BEOGRADA KAO TURISTIĈKE
DESTINACIJE
U ovom poglavlju autor fokus usmerava prema identifikovanju i analizi najznačajnijih
prednosti i mana Beograda kao turističke destinacije, odnosno njegovih jakih i slabih
tački (Tabela 12), te šansi i pretnji (Tabela 13) za dalji turistički razvoj. Sve tačke su
detaljno opisane i posluţile su kao osnov za kasnije istraţivanje i identifikovanje
glavnih potreba i zadataka glavnog grada Srbije kada se radi o budućem turističkom
razvoju.
Tabela 12: Jake i slabe tačke Beograda kao turističke destinacije
Jake taĉke (Strenghts)
Slabe taĉke (Weaknesses)
Geografska lokacija – čvorište putnih i
rečnih koridora
Saobraćajna infrastruktura
Klimatske karakteristike
Promocija grada kao turističke destinacije
Prepoznatljivost Beograda kao destinacije za
zabavu
ZagaĎenost reka, priobalja i zelenih
površina (ekologija)
Najrazvijeniji grad u zemlji
Mali broj visoko kategorizovanih hotela
Nova nacionalna avio-kompanija/povezanost
sa brojnim evropskim, ali i svetskim
destinacijama
Mali broj low-cost letova
Smeštajni kapaciteti – odnos cene i kvaliteta
naspram konkurencije u regionu
Taksi prevoz
Bogato kulturno i istorijsko nasleĎe
Nedovoljna iskorišćenost MICE kapaciteta
Gostoljubljivost domaćeg stanovništva
Nepovezanost turističke ponude i
nepovezanost turističkih subjekata

Nedostatak strategije za odrţivi razvoj
destinacije

Kada govorimo o prednostima koje Beograd kao turistička destinacija ima, na prvom
mestu se ističe njegov poloţaj. U ranijem delu rada već je rečeno da se Beograd nalazi
na raskršću dve meĎunarodne plovne reke - Dunava i Save, što mu omogućava da
generiše priliv turista direktno na svoje obale. Sve su popularnija krstarenja Dunavom,
kojim se obilaze svi glavni gradovi kroz koje ta reka protiče. Tako se, pored Beča,
Bratislave i Budimpešte, Beograd našao na mapi glavnih gradova Evrope u koje je
moguće uploviti rečnim putem. TakoĎe, Beograd karakteriše i pozitivna klima, koja
doprinosi turističkim aktivnostima tokom cele godine. Beograd, koji se nalazi u
umereno kontinentalnom klimatskom pojasu, tokom letnjih meseci omogućava
konstantan rad kupališta i vodenih parkova, dok u zimskom periodu, kada temperatura u
proseku bude oko -3 stepena Celzijusa, ne predstavlja problem za turiste koji bi u tom
periodu posetili grad. Svakako, bez obzira na godišnje doba, Beograd je odavno
izgradio status jedne od evropskih prestonica zabave i noćnog provoda. Tokom letnje
sezone, turisti dolaze kako bi uţivali u popularnim „splavovima“, odnosno klubovima
na vodi, dok se tokom hladnijeg perioda godine zabava seli u zatvorene objekte. Već
godinama turisti koji su motivisani upravo takvim načinom korišćenja slobodnog
vremena, dolaze na vikend kako bi uţivali u različitim muzičkim ţanrovima. U gotovo
svim zemljama glavni grad vaţi i za najrazvijenije mesto u zemlji, tako da Srbija nije
40

izuzetak u tome. U prilog tome ide i činjenica da je sa osnivanjem nove nacionalne avio
kompanije i njenog umreţavanja sa brojnim destinacijama, ali i podizanjem kvaliteta
usluge na samom aerodromu, Beograd je zabeleţio značajan porast broja turista.
Prirodno je očekivati da sa daljim širenjem flote i otvaranjem novih destinacija,
Beograd dostigne novi rekord po broju stranih turista. Smeštaj je još jedna od prednosti
koje Beograd ima, odnosno sasvim prihvatljive cene u odnosu na kvalitet koji se nudi.
Zbog inferiornije ekonomske situacije u odnosu na zemlje Evropske unije i zapadnog
sveta, cene su veoma prihvatljive za strane turiste, posebno za one iz Centralne i
Zapadne Evrope, kao i Amerike. Pored toga, Beograd je bogat kulturno-istorijskim
sadrţajem, koje moţe biti zanimljivo turistima, s obzirom na svoju istoriju i različite
kulture i narode koji su se menjali u ovom gradu. Naravno, treba istaći i tradicionalnu
srdačnost i gostoljublje srpskog naroda, koji ostavlja moţda i najjači utisak na goste.
Što se tiče slabih tačaka Beograda, već smo govorili o saobraćajnoj infrastrukturi kao
gorućem problemu. Velike guţve, nezavršena obilaznica, meĎunarodni koridor koji
prolazi kroz urbani deo grada, nedostatak parking mesta, neizgraĎena metro veza,
stvaraju veliki problem prilikom kretanja kako turista, tako i domaćeg stanovništva. Još
jedan od problema Beograda je slaba promotivna aktivnost na meĎunarodnom
turističkom trţištu. Beograd je destinacija u koju se turisti rado vraćaju, ali je problem
da se privuku prvi put. Za marketinške aktivnosti koje primenjuju gradovi u regionu, a
pre svih Budimpšta, potreban je veći budţet tako je teško očekivati drastične promene u
ovom segmentu u bliţoj budućnosti. Veliki problem glavnog grada, a što je posebno
vaţno za temu ovog dela, jeste ekologija. Beograd, pa i cela zemlja moraju da učine
velike napore da dostignu ekološke standarde evropskih gradova. Pored zvaničnih
podataka i ocena Evropske komisije, to je vidljivo i golim okom, na rekama, obalama i
zelenim površinama. Upravo je ekološko ureĎenje jedan od vaţnih uslova za
punopravno pristupanje EU, i u tom segmentu nova Vlada Republike Srbije oformila je
ministarstvo ekologije, te treba očekivati pozitivan pomak u ovoj oblasti. Iako smo
istakli kao prednost Beograda kvalitet njegovih smeštajnih kapaciteta, problem se ipak
javlja u broju visoko kategorizovanih smeštajnih objekata. Kao što je rečeno u
prethodnim poglavljima, Beograd poseduje samo 4 hotela sa 5 zvezdica. Za MICE
turizam, koji Beograd teţi da razvije, ovo je izuzetno mali broj. Pozitivno je što je
najavljen dolazak većih hotelskih lanaca u bliţoj budućnosti, te se očekuje pozitivna
promena i u ovom slučaju. Ipak, ono gde se ne očekuju velike promene, bar za sad, jeste
broj „low-cost“ letova. Srbija je osposobila aerodrom „Konstantin Veliki“ u Nišu koji je
pre svega namenjen niskobudţetnim avio kompanijama, te beogradski aerodrom ne
očekuje da dobije nove aviokompanije iz ove kategorije. Pre svega, veliki problem su
visoke aerodromske takse, koje ne idu u prilog tim avio kompanijama, jer povećavaju
cenu karte i samim tim odvlače njihovu zainteresovanost da lete u Beograd. A oni turisti
koji slete u Beograd ili doputuju drugim prevozom, poput voza ili autobusa, susreću se
sa tzv. „divljim taksistima”, odnosno neregistrovanim taksistima, koji voze klijente za
mnogo veće cene nego koje su zvanične i koje su u registrovanim taksi udruţenjima.
Ovo je nešto što je u direktnoj nadleţnosti drţave, ali već godinama, takvi taksisti su
uglavnom prvi utisak koji strani gosti steknu o Srbiji i Beogradu. Sa druge strane, i
pored toga što je usvojena Strategija za turizam, još uvek ne postoji jasna definicija u
kom smeru Beograd ţeli da se turistički razvija: MICE kapaciteti su značajni, kao što
smo već analizirali, meĎutim, deluje da su privredni subjekti koji raspolaţu tim
kapacitetima ostavljeni da sami promovišu svoje kapacitete i privlače zainteresovane
klijente. TakoĎe, nepovezana je i saradnja izmeĎu lokalnih turističkih subjekata, a
41

definitivno još ne postoji rešenje, plan ili strategija na koji način da se Beograd razvija
trajno i ekološki osvešćeno.
Tabela 13: Šanse i pretnje Beograda kao turističke destinacije
Šanse (Opportunities)
Pretnje (Threats)
Finalizacija projekta „Beograd na vodi“
Nestabilna politička i ekonomska situacija
u zemlji i regionu
Promocija Beograda na meĎunarodnom
trţištu
Globalna ekonomska recesija
Zainteresovanost drţave za sektor turizma
City – break destinacije u regionu
Povećavanje broja velikih hotelskih lanaca
Spora rekonstrukcija turističke
infrastrukture
Ulaganje u saobraćajnu i turističku
infrastrukturu
Priliv migranata sa Bliskog istoka
Rekonstrukcija i adaptacija kongresnog
centra „Sava“
Veliki broj terorističkih napada širom
Evrope
Promovisanje Beograda kao idealne MICE
turističke destinacije

Privlačenje stranih i domaćih investicija u
turističke kapacitete i infrastrukturu

Poboljšanje imidţa Beograda na
turističkom trţištu

Povećavanje kapaciteta aerodroma i
uspostavljanje još veće mreţe direktnih
letova

Kada govorimo o šansama Beograda za poboljšanje svoje pozicije na turističkom trţištu
treba spomenuti trenutno najveći projekat u zemlji, a to je „Beograd na vodi“. Plan je da
se kroz izgradnju stambeno-poslovnih ali i ugostiteljsko - turističkih objekata privuče
značajan kapital i da Beograd lansira meĎu najatraktivnije turističke destinacije. Ipak na
finalizaciju ovog projekta treba još puno čekati jer je ukupan rok za završetak celog
projekta planiran na 30 godina. Do tada, Beograd bi trebao da značajnije iskoristi
meĎunarodne sajmove, turističke skupove i sva legitimna marketinška sredstva kako bi
efikasnije promovisao svoju turističku ponudu na stranom trţištu. U tome treba
očekivati pomoć drţave koja zadnjih godina sve više ulaţe u promociju domaćeg
turizma. Kao što smo već istakli, najavljen je dolazak novih velikih hotelskih lanaca,
poput korporacija „Hilton“, „Accor“, „Kempinski“, te će i sami kapaciteti za smeštaj i
uslugu gostiju biti značajniji. Pored ulaganja napora da se dovedu strani hotelski lanci,
drţava radi i na poboljšanju saobraćajne infrastrukture, te se u tom pogledu radi na
završetku obilaznice oko Beograda, što bi u značajnoj meri trebalo da smanji guţve u
gradu. Tu su i investicije u proširenje parking mesta, proširivanje puteva, adaptacija i
izgradnja novih mostova, itd. Pored saobraćajne infrastrukture, značajno bi bilo da se
renovira i modernizuje kongresni centar „Sava”. U tome bi Beograd stekao još jaču
poziciju u privlačenju poslovnih turista i promovisanju grada kao idealne MICE
destinacije. Uz to, veliku šansu Beograd ima u aktuelnoj politici drţave da privlači
strane investitore. Sigurno je da bi sa pojavom stranog kapitala turistička ponuda i njen
kvalitet bili na mnogo većem nivou. Naravno, uz već pomenute snaţnije marketinške
aktivnosti, kao i inovacija u turističkoj ponudi, imidţ Beograda bi značajno ojačao i
42

samim tim privukao nove turiste. Tu treba gledati prostor za privlačenje ekološki
osvešćenih turista, što bez razvoja koncepta odrţivog turizma i jasne strategije u tom
smeru nije moguće. Konačno, još jedna velika šansa je i priliv većeg broja putnika
nakon rekonstrukcije aerodroma i uspostavljanja novih linija. To će nesumljivo osnaţiti
već postojeće konekcije, ali i otvoriti nova trţišta kako u Evropi tako i na Istoku i
Zapadu.
Kada se govori o faktorima koji predstavljaju pretnju po dalji razvoj turizma u
Beogradu, na prvom mestu treba spomenuti problematičnu i nestabilnu ekonomsku ali i
političku situaciju u zemlji i regionu. Pre svega, nizak ţivotni standard graĎana iz
većine zemalja bivše Jugoslavije onemogućuje veći protok turista i veći devizni priliv
od turizma. Tu je i faktor koji opterećuje političku stabilnost zemlje, a to je pitanje juţne
srpske pokrajne Kosova i Metohije. Trenutno se vode pregovori izmeĎu dve strane,
posredstvom EU, sa ciljem da trajno stabilizuju situaciju i reše ovo pitanje. Pored toga,
česti su verbalni konflikti izmeĎu zemalja Balkanskog poluostrva, koji su se
intenzivirali sa početkom migrantskog priliva. Sve to utiče na turiste da se odluče da
izaberu baš Beograd kao destinaciju koju će posetiti. Već spomenuta ekonomska
nestabilnost svakako je uzrokovana velikom recesijom koja je pogodila veći deo planete
2008. godine. Posledice toga se još uvek osećaju, posebno na manje tradicionalnim
destinacijama, poput Beograda, odnosno Srbije. Ipak, poslednji parametri daju razloga
za optimizam, s obzirom da se beleţi konstantan porast turista. Svakako, ukoliko bi se
slična situacija ponovila, to bi drastično uticalo na turizam u Beogradu. Tu je i pretnja
od konkurencije, pre svega iz regiona. Daleko ispred svih u regionu je Budimpešta,
meĎutim, porast broja turista koji beleţi Beograd je pokazatelj da turisti sve češće biraju
srpsku prestonicu za svoj odmor. Ipak, bez konstantne nadogradnje i podizanja kvaliteta
turističke ponude, druge destinacije poput Zagreba ili Sofije mogu preuzeti dobar deo
turista od Beograda. Kada se već govori od podizanju kvaliteta turističke ponude, treba
reći da rekonstrukcija postojeće i izgradnja nove turističke infrastrukture mora biti brza
i efikasna. U vremenu kada tehnologija konstantno napreduje, nedopustivo je da
turistička destinacija, koja ţeli da zabeleţi ozbiljan rezultat na turističkom trţištu,
dopusti da ima staru i neadekvatnu infrastrukturu. To će u velikoj meri odvratiti turiste
od ideje da posete takvu destinaciju. Na kraju, problem sa kojim su se susrele skoro sve
zemlje u ovom regionu je migrantska kriza. Zbog rata na Bliskom istoku milioni ljudi su
krenuli preko Turske, Grčke, a potom Makedonije i Srbije da traţe put prema Centralnoj
Evropi. S obzirom da se ne nazire kraj ratu u Siriji i Iraku, neizvesno je i koliko će još
ljudi proći kroz ovaj deo Evrope. Samim tim, već smo naţalost i bili svedoci, raste i
bojazan od terorističkih napada. Napadi u Parizu, Briselu, Nici, Londonu, Mančesteru,
Sant Petersburgu, ali i širom gradova Turske značajno je uticala na smanjenje broja
putovanja i uterala strah meĎu turiste od putovanja. Beograd i Srbija ne spadaju u
rizična područja, meĎutim imajući u vidu veliki broj ljudi sa Bliskog istoka koji prolazi
kroz Beograd, takva opasnost ne sme biti isključena ili shvaćena neozbiljno.
43

5 ISTRAŢIVANJE I ANALIZA TRENUTNOG STANJA,
PLANOVA I BUDUĆIH AKTIVNOSTI U CILJU
ODRŢIVOG RAZVOJA TURISTIĈKE PONUDE
BEOGRADA
U ovom poglavlju fokus je na empirijskom delu rada, odnosno, na rezultatima i
analizim kvalitativnog istraţivanja koje za cilj ima da se iz relevantnih i stručnih izvora
dobiju informacije koje će dati bolju sliku aktuelnog stanja u turizmu grada Beograda,
kao i planova koji će se u budućnosti realizovati, a tiču se odrţivog i organizovanog
rada na promociji Beograda kao turističke destinacije. Metod istraţivanja je bio isti, a to
je polu strukturisan intervju sa odgovornim osobama iz različitih turističkih sektora.
Istraţivanje je obavljeno u nekoliko različitih organizacija i ustanova. Pre svega,
osnovni i najvaţniji deo istraţivačkog procesa obavljen je u Turističkoj organizaciji
Beograda (TOB) kao krovnom organizacijom za promociju i planiranje razvoja
gradskog turizma (Poglavlje 5.1). Intervju je imao za cilj da se prikupe neophodne
primarne informacije o tome na koji način ova organizacija planira da dalje unapreĎuje
turističku ponudu grada. To uključuje njihove osnovne ciljeve, ciljnu grupu,
modernizaciju postojeće turističe ponude, kreiranje novog turističkog proizvoda, buduće
turističke infrastukturine projekte, i sl. Pored toga, intervju se iskoristio i da se naglase
najčešće prituţbe turista na turističku ponudu Beograda i sam boravak u gradu.
Odgovori koji su dobijeni bili su veoma značajni i za dalji deo istraţivačkog rada, pre
svega kako bi u drugim intervjuima autor, u praksi, proverio navode i odgovore gradske
turističke organizacije. Zbog toga, obavljeni su i intervjui u turističkom informativnom
centru (Poglavlje 5.2) koji je u direktnom kontaktu sa turistima i gde je moguće saznati
kakav odjek u praksi imaju akcije koje planira i sprovodi TOB, kao i kakve utiske turisti
nose sa sobom iz Beograda. Intervju u turističkoj agenciji „Sabra“ (Poglavlje 5.3)
pomogao je da se dobiju značajne informacije u sferi receptivnog turizma, te zapaţanja i
utisaka koje strani turisti nose iz Beograda. Konačno, to je pomoglo da se definišu
osnovni nedostaci u trenutnoj organizaciji destinacije i na osnovu toga, da se kroz
primer dobre prakse iz inostranstva, kao što je primer glavnog grada Slovenije,
Ljubljane, i njenog koncepta „Zelena Ljubljana”, predloţe najbolja moguća rešenja za
takve manjkavosti.
Tong, Sainsbury and Craig (2007, str. 349) ističu da se kvalitativno istraţivanje koristi
kako bi se stekla nova znanja i otkrića. TakoĎe, napominju oni, intervjui omogućavaju
da se sazna profesionalno ili ekspertsko iskustvo ispitanika. Kvale (1996) napominje da
intervjui obezbeĎuju značajne podatke koji ne bi mogli da se dobiju kroz upitnike ili
putem opservacije. Kvalitativni podaci mogu biti u različitim formama (Thorne, 2000,
str. 68). U većini kvalitativnih analiza podaci se čuvaju u njihovom tekstualnom obliku i
"indeksirani" su da generišu ili razviju analitičke kategorije i teorijska objašnjenja
(Pope, Ziebland, & Mays, 2000). Pored toga, ispitaniku moţe biti neugodno da svoje
odgovore daje u pisanoj formi, već bi se osećao mnogo lakše i opuštenije ako bi svoje
odgovore dao istraţivaču koji kroz prava i dobro struktuisana pitanja traţi mnogo dublje
i značajnije odgovore na svoja istraţivačka pitanja (Phillips & Stawarski, 2008, str. 23).

44

Pored javnog sektora, u istraţivanje je uključen i privredni sektor, što u konkretnom
slučaju znači ugostiteljske objekte. Fokus je bio na onim ugustiteljskim objektima koji
imaju neki od „zelenih“ sertifikata i koji su posvećeni poštovanju ekoloških standarda. S
obzirom da je fokus ovog rada na odrţivom i odgovornom razvoju turističke destinacije,
veoma je vaţno mišljenje i primeri prakse ljudi koji kao jedno od najvaţnijih ciljeva
stavljaju ekologiju i poštovanje lokalne zajednice i ţivotne sredine. Na kraju,
istraţivanje je obavljeno i u jednoj od turističkih agencija koje dovode turiste u
Beograd. Tu je veoma značajno sagledati zbog čega turisti dolaze i šta je to što ih
odvraća od posete glavnom gradu Srbije.
5.1 Intervju sa Turistiĉkom organizacijom Beograda (TOB)
S obzirom na ulogu i aktivnosti koje obavlja, Turistička organizacija Beograda
prepoznata je kao najvaţniji i najkompetentniji sagovornik u cilju istraţivanja aktuelne
turističke ponude grada, kao i budućih planova za razvoj i promociju Beograda kao
turističke destinacije, a sa akcentom na odrţive i ekološke norme. U ime TOB intervju
je dala gospoĎa Ljiljana Alajbegović, izvršni direktor za razvoj i marketing u gradskoj
turističkoj organizaciji.
Na početku, pitanja su se odnosila na rezultate turističke 2017. godine, sa aspekta
posećenosti, zabeleţenih trendova, pojedinačne posete stranih i domaćih turista. Do
sada, u 2017. godini zabeleţeno je preko milion noćenja, što je povećanje od 12% u
odnosu na prethodnu godinu. Naravno, dodatno povećanje se očekuje tokom
novogodišnjih praznika, kada Turistička organizacija očekuje novi talas turista. Sektor
za statistiku, kao deo gradske uprave, presek turističke sezone pravi 31. 12. kako bi u
statističke podatke ušli i turisti koji posete Beograd zbog dočeka Nove godine. Jedan od
najvaţnijih razloga, koje TOB ističe kao faktor povećavanja registrovanih turista u
Beogradu, je taj da se glavni grad Srbije, u svetlu ozbiljnih terorističkih pretnji, smatra
bezbednim gradom, iako su sve mere predostroţnosti na najvišem nivou. Prema
sveobuhvatnom istraţivanju koje je TOB sproveo prethodne godine, a u kome je
volonterski ad hok učestvovao i autor ovog rada, čak 85% ispitanih turista se u
Beogradu oseća bezbedno (Slika 6).
Slika 6: Bezbednost stranih turista u Beogradu

Izvor: Turistička organizacija Beograda, 2016.
45

Kada se radi o najposećenijim atrakcijama grada, TOB izdvaja jednu posebnu grupu
turista. Gosti sa kruzera imaju unapred odreĎene itinerere i malo njih fakultativno
obilazi grad. S obzirom da se uglavnom radi o gostima koji su stariji od 60 godina,
visoke plateţne moći i dosta slobodnog vremena, itinereri su napravljeni tako da mogu
da svoje vreme iskoriste na najbolji način. Oni najčešće posećuju atrakcije kao što su
Muzej 25.maj (sa Kućom cveća i grobom Josipa Broza Tita), Kalemegdan, centar grada,
Skadarliju i Hram Svetog Save, gde je specijalno za osobe sa invaliditetom, a takvih
turista sa kruzera je puno, napravljena adekvatna infrastruktura uključujući i tablu na
kojoj su Brajevom azbukom ispisane informacije o Hramu. Kada se u obzir uzmu svi
turisti koji posećuju Beograd, bilo prema utvĎenim i organizovanim itinererima, bilo u
samostalnoj organizaciji, najposećenije turističke atrakcije grada, prema TOB, su: Beli
dvor, Kalemegdan, Skadarlija, priobalje grada uz rečne ture (očekuje se dodatna
popularizacija i posećenost ovog dela grada sa izgradnjom projekta „Beograd na vodi“)
Savamala (gde turisti, izmeĎu ostalog, idu i zbog ponovne populiarizacije karaoka kao
vid zabave), Cetinjska ulica, centar grada, Novi Beograd kao poslovno-ambijentalna
celina i naravno Hram Svetog Save.
Pored generalne posećenosti grada i konkretnih atrakcija koje generišu najveći broj
turista, postavljeno je i pitanje iz kojih zemalja dolazi najveći broj turista u Beograd,
odnosno kom stranom trţištu je glavni grad Srbije najatraktivniji. Prema podacima
TOB, najveći broj stranih turista dolazi u Beograd iz Turske. Samo u 2017.godini
zabeleţen je rast od čak 52% turskih turista u Beogradu. Razlog leţi u tome, što su
uvedeni novi direktni avio letovi iz Istanbula, uključujići i „low-cost” kompanije. Pored
toga, sve je više turskih kompanija u Srbiji što takoĎe donosi dodatni priliv turskih
graĎana, a ne treba ni zanemariti kulturološku povezanost Srbije sa Turskom, imajući u
vidu da je Otomansko carstvo bilo prisutno na ovim prostorima oko 5 vekova, zbog
čega dosta ljudi iz te zemlje dolazi u Srbiju, pa samim tim i u Beograd. Turski turisti su
veliki potrošači, a u Beograd dolaze i zbog noćnog ţivota, upoznavanja zajedničke
istorije i ukusne hrane. Pored graĎana Turske, najveći priliv stranih turista je još i iz
Nemačke i Grčke, ako govorimo o prva tri mesta. Ono što je novina jeste da Beograd
beleţi veliki trend rasta kada se radi o posetama turista iz Izraela. Kao i u slučaju
Turske, veći broj direktnih avio linija, ali i sve veći broj poslovnih prilika u glavnom
gradu Srbije, privlači ljude iz Izraela da posete Beograd. Ono što je još zanimljivije je,
prema podacima TOB, za razliku od većine turista koji se najčešće u Beogradu
zadrţavaju do 3 dana, gosti iz Izraela ostaju i do 7 dana. Imajući u vidu njihovu
plateţnu moć, jasno je da Beograd ima veliku ekonomsku korist od toga. PotvrĎujući
tezu autora iz prvog dela rada, kada je rečeno da se zbog uvoĎenja direktne avio linije
do Pekinga moţe očekivati veći priliv kineskih turista, gospoĎa Alajbegović je potvrdila
da se grad uveliko sprema za njihovu masovniju posetu, a kao primer dala i sve veći
broj „info-tabli” na stranim jezicima, uključujući i kineski jezik. Pored turista iz Kine,
vize su ukinute odnedavno i graĎanima Indije, te se očekuje i značajniji priliv turista iz
druge po broju stanovnika zemlje na svetu, iako još uvek nema informacija o uvoĎenju
direktnih avio linija do Beograda.
46

Tabela 14: Zemlje iz kojih dolazi najveći broj turista u Beograd
Zemlje iz kojih dolazi najveći broj turista u Beograd
Turska
Izrael
Nemačka
Ex-Jugoslavija
Grčka
Kina
Izvor: Turistička Organizacija Beograda, 2017.
Motivni za posetu su uglavnom isti, a prema već pomenutom istraţivanju, najjači utisak
koji turisti nose iz Beograda jesu ljubaznost, gostoljubivost BeograĎana, kao i veoma
dobra atmosfera u gradu. Nakon toga slede istorija grada, kulturne znamenitosti (poput
Kalemegdanske tvrĎave i Skadarlije), kulturno-zabavni i društveni ţivot. Ono što čini
„minus“, odnosno, najčešće prituţbe turista jesu čistoća grada, pušenje na javnim
mestima i velike guţve.
Bez obzira što su godinama bili u samom vrhu po broju posećenosti, slovenački turisti
su jedni od onih gde se beleţi negativan trend dolazaka i noćenja. Oni, i dalje zauzimaju
visoko mesto (5.mesto) po broju dolazaka u Beograd, meĎutim iz godine u godinu taj
broj ili stagnira ili blago opada. Prema proceni TOB slovenački turisti su više
zainteresovani za kulturnu razmenu, pa je jedna od vrsta promocije i gostovanje nekog
od beogradskih pozorišta u Sloveniji. MeĎutim, ovakva vrsta promocije je veoma
skupa, te se često sprovodi u saradnji sa slovenačkim gradskim vlastima. Kao dobar
primer ističe se saradnja sa gradonačelnikom Ljubljane, gospodinom Zoranom
Jankovićem. Koliko je slovenačko trţište vaţno za Beograd, svedoči i aktivna i detaljna
promocija koja se svake godine organizuje u toj zemlji. Ove godine je od 18-
20.septembra odrţana promocija Beograda u Ljubljani, uz prisustvo velikog broja
zvaničnika, uključujući i gradonačelnika Ljubljane g. Jankovića, kao i ambasadorku
Srbije u Sloveniji, gospoĎe Zorane Vlatković. Pored početne konferencije za medije u
gradskoj kući, odrţana je i promocija u centru Ljubljane gde su prolaznici mogli da se
upoznaju sa aktuelnom ponudom Beograda, sa akcentom na city-break, novogodišnje,
sportske i kulturno-umetničke programe. Uz bogat kulturno-umetnički program i
izloţbu koja je organizovana u sklopu svečane večere za predstavnike turističke
privrede i politike, obuhvaćena je i B2B i B2C promocija grada (Alajbegović, 2017).
Pored toga, promocija Beograda je upotpunjena i FAM Trip za predstavnike
slovenačkih medija, koji su boravili u Beogradu nekoliko dana kako bi kasnije objavili
članke i reportaţe o toj poseti. Ovakav pristup slovenačkom trţištu jasno pokazuje ţelju
da turističke vlasti ponovo motivišu i privuku slovenačke turiste, koji su godinama bili
najbrojniji strani turisti u Beogradu.
Sledeće pitanje ticalo se prisutnosti domaćih turista u posetama Beogradu. Ovo pitanje
je pre svega postavljeno, kako bi se videlo koliko se ljudi iz unutrašnjosti odlučuju da
posete svoj glavni grad, a da pri tome ostvare noćenje i uĎu u evidenciju registrovanih
turista. Prema dobijenim informacijama, situacija je počela da se poboljšava od prošle
godine, kada je Vlada Republike Srbije, na čelu sa Ministarstom za trgovinu, turizam i
telekomunikacije, pokrenulo akciju deljenja vaučera za odmor u Srbiji. Ta akcija je
imala veliki odjek, posebno kod najstarijeg stanovništva, te je učešće domaćih gostiju
zabeleţilo veliki rast. Pored Beograda, koji je privukao veliki broj domaćih turista,
zapaţene su i značajno veće posete srpskim banjama, planinama, jezerima i drugim
47

odmaralištima, ali i većim gradovima poput Novog Sada i Kragujevca. Ovakva akcija je
najavljena i za sledeće turističke sezone, te TOB očekuje nastavak pozitivnog trenda
učešća domaćih turista u ukupnoj turističkoj posećenosti Beograda.
Kada se radi o iskorišćenosti činjenice da Beograd leţi na dve reke, te da turisti imaju
prilike da Beograd upoznaju i iz druge perspektive, TOB pravi distinkciju izmeĎu
razgledanja grada sa reka i kruzera koji meĎunarodnim rečnim putem, najčešće preko
Dunava, uplovljavaju u Beograd. Razgledanje grada je moguće u sezoni, koja traje od
maja do novembra, ali takve ture nisu unapred odreĎene, već se organizuju prema
potrebi. Naime, TOB koristi i promoviše privatne kompanije koje pruţaju takve usluge,
a koji obavljaju ture kada sakupe dovoljan broj zainteresovanih. Tokom
najfrekventnijeg dela sezone, dnevno se obavi oko 3 obilaska po kompaniji, sa otprilike
20-50 turista na plovilu po turi. Pravljenje fiksno odreĎenih polazaka i razgledanja,
prema navodima TOB, nije isplativo i iziskuje velika finansijska sredstva. TOB je
nekada imao svoj turistički brod za razgledanje grada, meĎutim, ipak se prešlo na
komercijalizaciju ovog vida pruţanja usluga. Turistička organizacija grada aktivno
pomaţe privatnim kompanijama koji nude ove usluge, prodavajući karte i promovišući
njihovu ponudu na svojoj internet stranici i u informativnim centrima. Kada se radi o
drugoj kategoriji turističke iskorišćenosti reka, kruzeri iz godine u godinu beleţe sve
veči broj pristanaka u beogradsku luku. Pored već pomenutuog istraţivanja o
posećenosti i mišljenju turista o turističkoj ponudi grada, kao i o generalnom mišljenju o
Beogradu, paralelno je uraĎeno i posebno istraţivanje koje je obuhvatalo samo turiste
koje u glavni grad Srbije dolaze kruzerima. Prema tom istraţivanju najviše ljudi koji
posećuju Beograd pripadaju najstarijoj grupi ljudi, preko 65 godina, te njihovo mišljenje
i preovladava anketom. Kao i u prvom istraţivanju, i oni ističu gostoljubljivost, dobru i
jeftinu hranu i atmosferu u gradu kao najveće prednosti Beograda, a čak ga, u poreĎenju
sa drugim gradovima na dunavskoj ruti, svrstavaju na drugo mesto, odmah iza Beča, a
ispred Budimpešte, Bratislave i Novog Sada. Čak 83% ispitanika je reklo da su prvi put
u Beogradu (Slika 7), a veliki procenat je izrazio ţelju i da ponovo doĎe (Slika 8), ali i
da bi preporučili Beograd kao turističku destinaciju svojim prijateljima, što je potvrda
dobrog utiska koji iz Beograda nose.
Slika 7: Da li su turisti prvi put u Beogradu
83%
17%
Da li su turisti prvi put u Beogradu
Prvi put su u
Beogradu

Izvor: Turistička organizacija Beograda, 2016.
48

Ono što ističu kao nedostatak jesu, nedovoljno info pultova, prodavnica suvenira,
pristup internet i wifi zonama, nedovoljno ureĎeno pristanište i nedostatak kanti za
otpatke, udaljenost šoping zone, ali i potreba da se omogući bolji pristup osobama sa
invaliditetom (Turistička organizacija Beograda, 2016). U svakom slučaju, ima mesta za
napredak i poboljšanje usluge prema turistima koji spadaju u red najbolje plateţnih i sa
najviše slobodnog vremena. Prema proceni TOB 2018. godine se očekuje oko 70 hiljada
kruzer turista, sa oko 520 pristana u beogradsku luku, iz najčešće Australije, SAD,
Nemačke i zemalja Skandinavije.
Slika 8: Ţelja turista da ponovo posete Beograd
21%
79%
0%
10%
20%
30%
40%
50%
60%
70%
80%
90%
100%
Ne
Da
Da li bi turisti ponovo posetili Beograd
Izvor: Turistička organizacija Beograda, 2016.
Kada se govori o zelenim površinama Beograda, nezaobilazno je bilo pitanje o
botaničkoj bašti „Jevremovac”. Botanička bašta koja ima veliku kolekciju retkih zasada
i jedinstvenih vrsta biljaka, godinama se nalazi u centru turističke zone, nedaleko od
Skadarlije. Dakle, turisti su u neposrednoj blizini, a prema navodima iz TOB, poseta
turista je zanemarljva, jer pre svega, ne postoji dobra organizacija i koordinacija sa
gradskom turističkom organizacijom. Najčešće se botanička bašta koristi za proslavu
venčanja, meĎutim postoje grupe koje posećuju baštu, ali ipak u nedovoljno visokom
broju. Činjenica je i da se beogradska botanička bašta ne moţe porediti sa najvećim
evropskim „prirodnim oazama”, a posebno sa svetskim kao što su Singapur, Tokio ili
Hong Kong. U svakom slučaju, ponuda je generalno godinama ista i nema naznaka niti
planova da će se značajnije promeniti u narednom periodu.
Sa druge strane, Beograd je započeo sa „zelenim” ili „eco-friendly” turama. Iako još
uvek to nije masovnog karaktera, Beograd je deo meĎunarodne biciklističke mreţe, a
čak postoje i specijalni kruzeri koji dovoze turiste zbog voţnji bicikala po beogradskim
biciklističkim stazama (Slika 9). Pored toga u ponudi su i „sagway“ ture, kraća koja
obuhvata donji i gornji Kalemegdan sa znamenitostima, i duţa koja pored toga obuhvata
i centar grada sa Knez Mihailovom ulicom, zgradom Patrijaršije i beogradskim
pristaništem. Kao i u slučaju rečnih obilazaka, kada se rezervišu ture po potrebi, tako i u
slučaju „zelenih“ obilazaka grada, potrebno je da se organizuje grupa, dakle, nema
redovno zakazanih tura. S obzirom da se sa ovakvom vrstom turizma počelo od
nedavno, očekivanja TOB su da se pozitivan trend i povećavanje slične turističke
49

ponude nastavi. Sa druge strane, kada se govori o potrebama za dodatnim MICE
kapacitetima, iz TOB ukazuju na činjenicu da sve veći broj hotelskih lanaca otvara
svoje objekte u Beogradu. Kao najbolji primer navedeno je i to što će tokom 2018.
godine biti otvoren i prvi hotel korporacije „Hilton“, i to u samom centru grada. Pre ove
korporacije u Beograd su stigli i korporacije„Intercontinental“, „Starwood“, „Marriot“,
„Falkensteiner“, „Accor“ i drugi, a tokom 2018. godine u samom centru grada biće
otvoren i prvi hotel grupacije „Hilton“. To govori o potrebi grada za konstantnim
povećavanjem smeštajnih, ali i kongresnih kapaciteta. Trenutni problem koji grad ima,
kada se govori o ovoj temi jesu, prema navodima TOB, kongresni i smeštajni kapaciteti
prilikom organizovanja velikih dogaĎaja. Jedan od navedenih primera bila je i sednica
OSCE (Organization for Security and Co-operation in Europe; srp. OEBS -
Organizacija za evropsku bezbednost i saradnju) koja je odrţana u Beogradu u
decembru 2015.godine i kada je su došli visoki svetski zvaničnici uključujići ministre
spoljnih poslova Rusije i Sjedinjenih Američkih Drţava. Zbog potrebe da se brojne
delegacije smeste u visokorangirane hotele, u opseg su uzeti svi hoteli koji ispunjavaju
traţene standarde u reonu od 100km od Beograda. To znači da su pojedine delegacije
bili smeštene i u Novom Sadu, ali i drugim mestima u tom opsegu. To pokazuje da
teţnje Beograda da bude konkurentan na MICE trţištu znači i da je potrebno raditi na
daljem proširivanju hotelskih i MICE kapaciteta uopšte, sa čim su saglasni i u gradskoj
turističkoj organizaciji.
Slika 9: Biciklistička mapa Beograda

Izvor: Bajsologija, 2013.
Pored MICE kapaciteta, Beograd još uvek ne raspolaţe sa velikim brojem „zelenih“
hotela, odnosno, hotela koji poseduju neki od „green“ sertifikata, koji dokazuju
ekološku posvećenost i zalaganje kompanije. Ipak, TOB ne poseduje tačnu informaciju
o broju ovakvih hotela, već je autor upućen da informaciju dobije od Udruţenja Hores
(Udruţenje hotelijera i restoratera u Srbiji). Iako na oficijalnoj internet stranici ovog
udruţenja postoji opcija da se dobije lista svih hotela u Srbiji, takva mogućnost,
verovatno zbog neaţurnosti internet stranice, nije u praksi dostupna. Autor rada je
50

poslao zvaničan dopis ovom udruţenju kako bi dobio informaciju o tačnom broju hotela
na teritoriji Beograda, ali i Srbije, koji poseduju jedan od „green“ sertifikata. Prema
dobijenom odgovoru Udruţenja Hores, za sada, jedina dva hotela, ne samo u Beogradu,
već u celoj Srbiji, koja poseduju „Green key“ seritifikat su Radison Blu Old Mill hotel i
In Hotel. Kako bi dodatno istraţio način i koncept funkcionisanja takvog hotela, autor je
zatraţio sastanak sa odgovornim osobama iz ova dva hotela kako bi obavio intervju i
saznao više o sertifikatu „Green key“, kao i efektima takvog sertifikata na poboljšanje
usluga i privlačenje gostiju, meĎutim ni jedan ni drugi hotel nisu ţeleli da izaĎu u susret
i daju odgovore.
Autor je, takoĎe, ţeleo da dodatno istraţi način na koji se vrši promocija Beograda na
lokalnom, odnosno, meĎunarodnom nivou. Razlog za ovo pitanje je što se kasnije,
komparativnom metodom, moţe sagledati pristup Beograda na meĎunarodnom
turističkom trţištu u odnosu na druge evropske gradove, kao npr. Ljubljane. Prema
navodima TOB, ta turistička organizacija koristi više načina promocije na
meĎunarodnom turističkom trţištu. Pre svega, tu su tradicionalne metode promocije
poput meĎunarodnih sajmova i drugih B2C pristupa, kao što su promocije na
frekventnim javnim površinama (trgovi, pešačke zone i sl.). Pored toga, aktivni su i u
B2B oglašavanju, preko organizovanja FAM Trip (putovanja u Beograd organizovana
za novinare) gde se investira u pozitivnu sliku koja se preko lokalnih medija šalje u
ciljane zemlje odakle ti mediji dolaze, organizovanja različitih vrsta privrednih i
poslovnih večeri, izloţbi, susreta sa diplomatama, političarima i predstavnicima
svetskih kompanija. TakoĎe, istaknut je i sve veći uticaj društvenih mreţa, koje se sve
više koriste u cilju promocije. Tu se takoĎe ubrajaju i turistički video spotovi koji su
dostupni na internetu.
Kada se govori o istraţivanju trţišta, odgovor TOB je bio veoma jasan, a to je da se
istraţivanja rade na godišnjem nivou i da se konstantno uporeĎuju i analiziraju sa
rezultatima prethodnih istraţivanja, sa ciljem da se uoče novi trendovi, kao i generalno
sve promene u izjašnjavanju turista. Istraţivanja se rade na više nivoa, obuhvataju veliki
opseg turista, a čak se rade i istraţivanja za ciljano trţište, kao što je slučaj sa
istraţivanjem koje se obavlja nad „cruise“ turistima. Istraţivanja se vrše na
tradicionalan način, popunjavanjem upitnika koji sastavlja TOB. Kada se radi o
monitoringu turističkih objekata i turističke infrastrukture, TOB konstantno vrši provere
i poseduje sve informacije o trenutnom stanju turističke infrastrukture, započetih
projekata ili odreĎenih problema koje je potrebno prevazići. U intervjuu je konkretno
naveden primer beogradske boemske četvrti - Skadarlije, gde je odlukom gradske vlasti
započet projekat rekonstrukcije i ureĎenja. TOB je konstantno bila u kontaktu sa
gradskim vlastima i izvoĎačima radova kako bi ispratila dinamiku radova i imala sve
informacije koje pravovremeno moţe da dostavi turistima.
U vezi sa projektima koji su za cilj imali promovisanje koncepta odrţivog turizma,
gradska turistička organizacija ističe da svi projekti koji su do sada pravljeni i koji su u
planu za budućnost jesu koncipirani da budu odrţivi, jer je to cilj svakog njihovog
projekta. Kao primer ponovljen je projekat promocije biciklističkih staza koje iz godinu
u godinu privlače sve veći broj „cycling“ turista, ali rečeno je da primera ima još, kao
što su Beogradski latino maraton ili tura „Podzemni Beograd“.

51

Na pitanje o činjenici da u novoj Strategiji o razvoju turizma 2016-2025. nema
konkretnih ideja i predloga koje idu u korist ekološkom i odrţivom razvoju turizma,
TOB se slaţe sa tom konstatacijom, ali ističe i da prilikom izrade te Strategije, turističke
organizacije Beograda i Srbije nisu bile konsultovane od strane nadleţnog ministarstva.
S obzirom na utvrĎene nedostatke u Strategiji, iz TOB veruju da će se u narednom
periodu ista Strategija menjati.
Što se tiče saradnje sa lokalnim turističkim centrima, agencijama i organizacijama, TOB
ističe dobru višegodišnju saradnju, posebno kada se radi o zajedničkim nastupima na
meĎunarodnom trţištu, ali i razmeni iskustava, edukaciji i poslovno-tehničkoj saradnji.
Sa druge strane, kada se govori o saradnji sa gradskom i drţavnom upravom, saradnja je
definisana zakonima. Budţet koji se dodeljuje TOB definisan je shodno prihodima od
turističkih taksi, tako da za velike projekte lokalna turistička organizacija često traţi
partnere koji bi pomogli u finansiranju projekata. Pored toga, zajednički se radi i na
targetiranju trţišta i na taj način se sinhronizuje rad nacionalne i lokalnih turističkih
organizacija. Trenutno se, prema navodima iz TOB, radi na animiranju i većoj
prisutnosti trţištima istoka Evrope, poput Rusije i Belorusije. TakoĎe, saradnja sa
gradskim komunalnim sluţbama postoji, koordinacija aktivnosti je dobra, meĎutim,
turisti se i dalje ţale na veliku zagaĎenost i neureĎenost javnog prostora. Svaka veća
akcija ili pooštravanje kazni su u nadleţnosti drţave i grada, te u vezi sa tim TOB ne
moţe da se aktivnije uključi.
Beograd poseduje veliki broj partnerskih gradova sa kojima radi na ekonomskoj,
trgovinskoj, ali i turističkoj saradnji. Protokoli o razumevanju i saradnji regulišu namere
za saradnju i do sada su potpisani sa brojnim gradovima, poput Maribora, Ljubljane,
Seula, Moskve, Banjaluke... Istaknuta je jedinstvena saradnja izmeĎu gradskih opština
Beograda - Stari grad i njene glavne turističke oblasti Skadarlije koja je pobratimljena
sa pariskim Monmatrom (Montmartre) i briselskim Il Sakre (Îlot Sacré). Pored toga,
saradnja postoji u više oblasti kao što su edukacija, promocija, organizovanje seminara,
razmena iskustava i dr.
Kada se govori o glavnoj komparativnoj prednosti Beograda kao turističke destinacije,
TOB se poziva na svoja zvanična istraţivanja gde je najveći broj ispitanih turista istakao
gostoljubljivost lokalnog stavnovništva kao najlepši i najjači utisak koji nose odavde.
Pored toga, turisti hvale i to što, po njima, grad konstantno raste i razvija se, potom,
ambijentalne celine grada, smatraju ga veoma „ţivim“, a pojedini američki turisti su ga
čak uporedili i dali mu epitet „evropski Njujork“. U svakom slučaju, najveća
komparativna prednost jesu ljudi i pozitivni duh koji vlada gradom. Gostoljubivost
BeograĎana čak 90% ispitanih turista ocenjuje kao dobru, odnosno odličnu (Slika 10),
što je pokazatelj da je ovo jedna od najjačih tačaka kada se radi o resursima koju
destinacija nudi. Pored toga, ovo je dobar signal da lokalno stanovništvo podrţava
dolazak stranaca što je vaţan, moţda i najbitniji preduslov kada se radi o turističkom
razvoju destinacije.
52

Slika 10: Gostoljubivost BeograĎana prema oceni turista
Odlična
60%
Dobra
30%
Loša
9%
Veoma Loša
1%
Gostoljubivost Beograđana
Izvor: Turistička organizacija Beograda, 2016.
Beograd je u poslednjih nekoliko godina postao veliko gradilište i moţe se reći da je
dosta toga uraĎeno na polju infrastrukturnih projekata. To isto vaţi i za turistički sektor.
Do sada su obnovljene neke od glavnih turističkih zona i atrakcija, poput Cvetnog trga,
Skadarlije, Muzeja savremene umetnosti, a trenutno su u fazi rekonstrukcije i Narodni
muzej, koji ne radi punim kapacitetom već više od deceniju, potom Kosančićev venac i
nešto što je postalo veoma popularno meĎu turistama, a to su beogradske pijace. Uz to,
ne treba zaboraviti ni najveći poslovno-turistički projekat koji je trenutno u izgradnji a
to je „Beograd na vodi“. Zahvaljujući tom projektu, priobalje Save je već ureĎeno, a
radi se na dodatnim turističkim kapacitetima, koji su predviĎeni projektnim planom.
Govoreći o prodaji i promociji lokalnih i ekoloških proizvoda, TOB je istakla da u Srbiji
još uvek nisu implementirani zakoni Evropske unije koji se tiču ekologije, iako se prave
značajni koraci ka tome. Stoga, Srbija još uvek nema obavezu kakve imaju sve članice
EU, te iz tog razloga i nema značajnijih rezultata u ovoj oblasti. Ipak, istaknuto je da je
izvoz domaćeg meda odličan primer na koji način bi domaći prirodni i ekološki
proizvodi mogli da budu plasirani u budućnosti. Pored izvoza, vrši se i prodaja i turisti
veoma često kupuju med kao suvenir. U svakom slučaju, trend ovakvog vida promocije
je pozitivan, ali se značajniji rezultati, prema stanovištu TOB, očekuju onda kada Srbija
usvoji i počne da primenjuje zakone EU iz ove oblasti. U vezi sa tim, rečeno je i da
Privredna komora Srbije, Hores, nadleţna ministarstva, kao i druge drţavne i nevladine
organizacije redovno obavljaju kurseve i radionice sa ciljem edukacije ljudi o značaju
odrţivosti i ekologije. U ovakvim radionicama učestvuju i predstavnici i gradske i
nacionalne turističke organizacije. Koncept je u najvećem broju slučajeva B2B, gde se
kroz prezentacije i diskusiju, kao i primere iz poslovnog sveta dolazi do novih znanja i
poslovnih ideja. Saradnja sa kancelarijama EU postoje, kao i sa drugim turističkim
organizacijama, a najbolji primer koji je ponuĎen jesu posete eco-farmama u Grčkoj,
Sloveniji, Italiji i Austriji, kako bi se kroz primere dobre prakse našao model po kome
bi tako nešto moglo da zaţivi i u Srbiji.
53

5.2 Intervju u Turistiĉkom info centru (TIC)
Imajući na umu da Turistička organizacija Beograda radi, pre svega, na promociji i
kreiranju turističke ponude grada, te da joj je direktna komunikacija sa turistima
ograničena, obavljeno je i istraţivanje u informativnom centru koji, naravno, radi u
okviru gradske turističke organizacije. Cilj tog intervjua je bio da se saznaju podaci „iz
prve ruke“, odnosno da se na mestu koje ima direktan kontakt sa turistima doĎe do
informacija koje se, pre svega, odnose direktno na turiste i njihove aktivnosti. Pored
toga, autor je ţeleo i da proveri odgovore dobijene tokom intervjua u TOB, odnosno
informacije sa kojima raspolaţe TOB i informacije koje se mogu dobiti u TIC koji je,
kako je već rečeno, u neposrednom i konstantnom kontaktu sa turistima. U ime
Turističkog info centra intervju je dala gospoĎa Biserka Vasić, zaposlena u Turističkom
info centru u Knez Mihailovoj ulici.
Iako je statistika i analitika više posao gradske turističke organizacije, autor je ţeleo da
proveri da li sa sličnim informacijama raspolaţe i info centar, konkretno kada se radi o
tekućoj turističkoj sezoni. Tu je već došlo do prvih nesaganja s odgovorima TOB, jer,
iako i jedni i drugi potvrĎuju porast broja noćenja i posećenosti, TOB govori o
povećanju od 12%, a info centar o povećanju od 20%. S obzirom da se ovakvi podaci
dobijaju od gradskog Sekretarijata za upravu, odnosno sektora statistike u okviru tog
sekretarijata, oni su proverljivi i javni, i sa njima moraju raspolagati sve turističke
institucije. Ukoliko se uporede rezultati i zvanična statistika Sektora za statistiku (2017),
jasno je da je povećanje broja noćenja nešto iznad 20% (januar-oktobar 2016/2017),
odnosno broja poseta oko 17% (Sekretarijat za upravu - Sektor statistike, 2017), što su
podaci koje je izneo info centar.
Kada se govori o najposećenijim turističkim mestima u Beogradu (Tabela 15), i TOB i
TIC imaju podjednake informacije. TIC je, pored već tradicionalno posećenih:
Kalemegdana, centra grada, Muzeja 25. maj i Kuće cveća, istakao i veliku
zainteresovanost turista za Muzejom Nikole Tesle, kao i za posetu Zemunu. Isto tako,
potvrĎeno je i da najveći broj turista dolazi u Beograd iz Turske, Izraela, Grčke, zemalja
bivše Jugoslavije, ali je, prema tvrdnjama TIC, primetan i značajan broj turista iz Kine,
kao rezultat direktne avio linije, ali i turista iz susedne Bugarske, koji najviše dolaze
tokom novogodišnjih praznika. Ipak, u TIC nisu imali podatak o primetnom padu
dolazaka turista iz pojedinih zemalja. Prema njihovoj tvrdnji, turisti iz ostalih zemalja
su u okviru dosadašnjih poseta. Kada se govori o registrovanim domaćim turistima, ni
TIC kao ni TOB nema konkretnu i zvaničnu informaciju. Ipak, umesto toga, ističu da je
primetno da su domaći turisti najzainteresovaniji za posetu dvorskom kompleksu na
Košutnjaku i Avali.

54

Tabela 15: Najposećenije turističke destinacije u Beogradu
Najposećenije turistiĉke destinacije u Beogradu
Kalemegdan
Centar grada
Muzej 25. maj i Kuća cveća
Muzej Nikole Tesle
Zemun
Skadarlija
Hram Sv. Save
Beograd sa reka (kruzeri)
Izvor. Turistička organizacija Beograda, 2017.; Turistički info centar, 2017.
Jedno od najznačajnijih pitanja iz intervjua u TIC ticalo se registrovanja utisaka turista,
odnosno njihovih pohvala ili prituţbi na ukupan ili odreĎen turistički doţivljaj. Kako
info centar ima najviše kontakta sa turistima, ovaj centar je i najpozvaniji da pruţi
relevantan odgovor. Prema rečima gĎe. Vasić, turisti svoje pohvale ili prituţbe mogu da
upišu u knjigu utisaka koja se nalazi u svakom info centru ili da usmeno prenesu svoje
utiske zaposlenima u info centru koji kasnije to beleţe. Svi zabeleţeni utisci prenose se
u direkciju Turističke organizacije Beograda, gde se sve analizira i gde se donose
odluke o daljim operativnim akcijama.
Kada se radi o zainteresovanosti turista za rečne ture, TIC ističe povećanu
zainteresovanost za razgledanje Beograda sa reka. MeĎutim, posebno se ističu i ture
„Dunavom kroz Srbiju“, gde turisti imaju prilike da posete Novi Sad, uzvodno od
Beograda, ili Đerdap na istoku zemlje. Kao i TOB i Turistički info centar ističe saradnju
sa privatnim kompanijama koje vrše turističku uslugu razgledanja grada sa reka,
meĎutim za razliku od lokalne turističke organizacije, iz info centra ističu da su ture
ovakvog razgledanja grada zakazane i da postoji red voţnje. Naime, kako je rečeno,
tokom sezone, ture su svakodnevne u više termina.
Turisti nisu previše zainteresovani za razgledanje botaničke bašte „Jevremovac“ i oni
koje je i posete uglavnom se nisu o tome raspitivali u info centru. TakoĎe, ista situacija
je i sa „zelenim hotelima“, odnosno sa hotelima koji imaju neki od sertifikata odrţivosti.
S obzirom da se nisu susretali sa upitima o takvim hotelima, u info centru ne raspolaţu
sa informacijama da li i koliko hotela u Beogradu ima neki od „green“ ili „eco“
sertifikata. Sa druge strane, TIC ističe da su „zelene“ ture po Beogradu postale
popularne, posebno ture biciklom. Najnovija „zelena“ tura je segway tura, meĎutim, s
obzirom na cenu takve ture, organizuje se u zavisnosti od interesovanja.
5.3 Intervju u turistiĉkoj agenciji „Sabra“
Kako bi se sagledala strana turista koji posećuju glavni grad Srbije, odnosno njihovi
razlozi za posetu, utisci, dobre i loše kritike, nedostaci, prednosti grada kao turističke
destinacije, obavljen je intervju sa gospoĎom Irenom Čalikjan menadţerkom operacija
za dolazeće turiste. Turistička agencija „Sabra“ dobitnik je nagrade „Turistički cvet“ za
najbolju receptivnu turističku agenciju u 2017. godinu, te je apsolutno relevantan izvor
primarnih informacija koji se tiču receptivnih turista. Fokus intervjua je bio, kao što je
već rečeno, na generalnom utisku i kritkama koje strani turisti imaju o Beogradu.
55

Pre svega, gospoĎa Čalikjan je pitana da oceni poslednju turističku sezonu sa aspekta
posećenosti glavnog grada Srbije. Istaknuto je da 2017. godina moţe biti odlično
ocenjena s obzirom da je zabeleţen značajan porast broja stranih turista. To je, kako je
rečeno, veoma dobro jer se nastavlja kontinuitet rasta broja stranih turista iz godine u
godinu. Pored toga, primetan je i sve veći broj „povratnika“, odnosno, turista koji su već
ranije posećivali Beograd, ali i onih turista koji su u Beograd došli po preporuci svojih
prijatelja. Najčešći tip turista koji se odlučuje za Beograd su „leisure“ turisti i to oni koji
spadaju u starosnu grupu od 55+ godina. Moţe se zaključiti da je ohrabrujuće što se
beleţi pozitivan trend dolazaka stranih turista, posebno imajući u vidu „povratnike“, što
bi trebao biti dokaz da su bili zadovoljni uslugom i sveukupnim utiskom prilikom prve
posete gradu. Takvi turisti sigurno prave najbolji marketing za turističku destinaciju,
predlagajući i ohrabrujući svoje prijatlje i rodbinu da je i oni posete. Čini se da je „word
of mouth“ (eng. usmeno prenošenje) trenutno pozitivan za Beograd kao turističku
destinaciju.
Najveći priliv stranih turista je i ove godine zabeleţen u periodu od aprila do oktobra
(Slika 11). To je za sve „city break“ destinacije, pa tako i za Beograd, glavni period
turističke sezone. Interesantno je, da nije istaknut period za vreme novogodišnjih i
boţićnih praznika, iako je uloţeno mnogo sredstava kako bi Beograd bio prepoznat i
kao novogodišnja turistička destinacija. Iako su turisti bili prisutni, moguće je da nisu u
velikom broju dolazili preko turističkih agencija.
Slika 11: Priliv turista u Beogradu 2017.
0
20000
40000
60000
80000
100000
120000
Priliv turista u Beogradu 2017.
Januar
Februar
Mart
April
Maj
Jun
Jul
Avgust
Septembar
Oktobar
Novembar
Decembar

Izvor: Zavod za informatiku i statistiku, 2018.
Kada se govorilo o najposećenijim turističkim atrakcijama u Beogradu, to su se ponovo
kao glavne turističke atrakcije grada potvrdili Kalemegdan, Hram Sv. Save, Muzej
Istorije Jugoslavije i Muzej Nikole Tesle. S obzirom da nema odstupanja u odgovorima
kada su turističke atrakcije u pitanju, očigledno je da su pobrojane atrakcije
najinteresantije za turiste. S obzirom na istoriju i značaj koji imaju, to svakako nije
iznenaĎenje.
56

Najveći broj registrovanih stranih turista, prema podacima agencije „Sabra“ je iz
azijskih zemalja, pre svega iz Kine i Tajvana. Ta činjenica potvrĎuje tezu da Beograd i
Srbija postaju sve dostupniji i privlačniji turistima sa dalekog istoka, pre svega zbog
otvorene avio linije izmeĎu Beograda i Pekinga. Ogromni potencijal koje sa sobom nosi
azijsko trţište pomera fokus receptivnih turističkih agencija na taj deo sveta. Očekivano
je i da se nastavi beleţenje pozitivnog trenda kada su u pitanju turisti sa Istoka u
narednim godinama, posebno imajući u vidu sve jaču turističku kampanju koja
„targetira“ to turističko trţište. Pored azijskih turista, prema rečima gospoĎe Čalikjan,
primetno je prisustvo i turističkih grupa iz Evrope, pre svega iz Austrije i Italije. Ipak,
dodato je i da, prema podacima ove turističke agencije, najmanji broj turista dolazi iz
Nemačke. Ovo moţe samo biti pokazatelj na kom trţištu je fokus turističke agencije, s
obzirom na podatke TOB koji visoko kotiraju prisustvo nemačkih turista.
Kada se govori o kritikama turista, kao one najpozitivnije izdvajaju se gostoljubivost,
ukusna hrana, stanovništvo koje dobro zna engleski jezik, ali i dobra obučenost i stručno
ophoĎenje turističkih vodiča. Sa druge strane, negativne kritike se najčešće odnose na
lošu saobraćajnu infrastrukturu, kao i na prevelike porcije koje se sluţe u ugostiteljskim
objektima. Očigledno da, i pored toga što izdvajaju ukusnu hranu kao jedan od najboljh
doţivljaja u Srbiji i Beogradu, strani turisti nisu navikli da na tanjiru imaju tradicionalno
velike porcije. Ipak, imajući u vidu da je dobra gozba i tradicionalno gostoprimstvo
nešto po čemu je Srbija prepoznatljiva, ovakve zamerke nisu nešto što permanentno
kvari sliku o turističkoj destinaciji. Putevi, sa druge strane, svakako moraju biti mnogo
bolji i kritike stranih turista su po ovom pitanju veoma ozbiljne. Kao što je već
pomenuto u ranijem poglavlju koje se tiče saobraćajne infrastrukture, razvoj drumske
infrastrukture je nešto što mora biti jedan od prioriteta kada se radi o odrţivom razvoju
turističke destinacije. Bez dobre povezanosti i kvalitetnih saobraćajnica, dalji turistički
razvoj nije moguć.
Promocija na meĎunarodnom nivou, prema rečima gospoĎe Čalikjan, vrši se spotovima
o Srbiji i nastupima na meĎunarodnim sajmovima. Pored toga, agencija „Sabra“
organizuje periodično i info ture za partnere iz inostranstva, a u cilju pospešivanja
prodaje odreĎenih regiona. Dakle, pored tradicionalnih metoda promocije, usmerenih
direktno prema potencijalnim turistima, sve više se upotrebljavaju B2B pristupi,
odnosno ulaganje u odnose sa ino partnerima. Razvijanje takvih poslovnih odnosa u
perspektivi moţe da ima veći i plodonosniji efekat, s obzirom na činjenicu da strani
partneri imaju mnogo razvijeniju mreţu i veći potencijal da privuku turiste iz svojih
matičnih zemalja.
Istraţivanje trţišta je svakako jedno od najvaţnijih aduta koje se upotrebljava kako bi se
dobile informacije koje su od značaja za dalje poslovne i strateške odluke. Stoga,
turistička agencija „Sabra“ svoje istraţivanje trţišta vrši na način da svaki turista
popunjava anketne listiće na osnovu kojih agencija saznaje u kojim segmentima je
potrebno da se poboljša usluga. Pored toga, saznaju se i njihova interesovanja kao i
satisfakcija i ostvareni efekti. Pored toga, partneri iz inostranstva obaveštavaju agenciju
o interesovanju turista. Dakle, ponovo se pokazuje potreba za negovanjem B2B odnosa,
posebno imajući u vidu da je teško i skupo istraţiti strano turističko trţište bez pomoći
lokalnih partnera.
Kao što smo već rekli, Turistička organizacija Beograda je zaduţena za stalnu turističku
promociju Beograda, a pored toga i za odnose i koordinaciju aktivnosti sa receptivnim
turističkim agencijama. GospoĎa Čalikjan ističe vrlo dobru saradnju sa turističkim
57

organizacijama Srbije i Beograda. Poslednjih godina se, prema njenim rečima, ta
saradnja poboljšala u odnosu na prethodne godine. Više se razmenjuju informacije i
planovi nego ranije. Turistička organizacija Srbije često poziva novinare i partnere iz
inostranstva na info ture, a u cilju promocije. Tom prilikom se organizuju i B2B
sastanci sa tour operaterima iz inostranstva gde se upoznaju sa receptivnim turistickim
agencijama iz Srbije. TakoĎe, Turistička organizacija Srbije je mnogo više prisutna na
raznim meĎunarodnim sajmovima, gde i lokalne agencije mogu da im se priključe.
Razmatrajući komparativne prednosti Beograda u odnosu na druge turističke destinacije
u regionu, ističe se nekoliko glavnih stvari. Prvo, jako dobro povezan avio saobraćaj sa
drugim zemljama, te svi turisti koji dolaze da u region ili zapocinju ili završavaju turu u
Beogradu. Drugo, glavni grad Srbije je sve popularniji po noćnom zivotu i svi smatraju
da ce biti grad budućnosti upravo u tom segmentu. Stranim turistima se dopada veliki
broj restorana i klubova koji su otvoreni do kasno u noć, kao i to što u većini
ugostiteljskih objekata ima „ţive muzike". Bez obzira na navike u ishrani, svima se
dopada tradicionalna kuhinja, kao i već takoĎe pomnuto gostoprimstvo i srdačnost
lokalnog stanovništva.
Sa druge strane, utisak koji se stekao iz kontakta sa stranim turistima i rada na terenu je
da bi moralo više da se poradi na nalaţenju mesta za parkiranje turističkih autobusa, ali
i na kontroli ko vodi turističke grupe. Česta je pojava da grupe vode vodiči ili osobe
koje nisu licencirani, i/ili pratioci grupa iz regiona. Evidentno je da, imajući u vidu
ovakva saznanja, to utiče na prezentaciju Srbije i Beograda. Moţe se zaključiti da je
neophodna jača kontrola nadleţnih turističkih organa kako bi sprečili da nelicencirani
vodiči imaju upliv u voĎenje turističkih grupa. Na taj način bi prezentacija grada bila
kvalitetnija, a turisti bi bili sigurni da su dobili sigurne i tačne informacije.
58

6 BENCHMARKING ANALIZA: PRIMER DOBRE
PRAKSE „ZELENA LJUBLJANA“ I NJENA PRIMENA NA
BEOGRAD
U cilju nagraĎivanja truda i zalaganja za rešavanjem ekoloških izazova sa kojima se
većina gradova danas suočava, Evropksa komisija je 2010. godine oformila nagradu
„Zelena prestonica Evrope“ (eng. „European Green Capital“). Evropska komisija
prepoznala je značajnu ulogu i potencijal lokalnih vlasti u posvećenosti poboljšanja
ţivotne sredine i ekoloških standarda i u vezi sa tim formirala ovakvu nagradu, kao
podstrek da što više gradova Evrope sledi ovakvu praksu i ohrabri negovanje zdravih,
ekoloških i odrţivih vrednosti, ali i da nagradi gradove koji su uloţili takve napore i
napravili pozitivan rezultat. Konkretno, nagrada se dodeljuje gradu koji „ima
konzistentan rezultat o postizanju visokih ekoloških kriterijuma, te je posvećen
ambicioznim ciljevima za dalje poboljšanje ţivotne sredine i odrţivog razvoja i da moţe
da deluje kao uzor koji inspiriše druge gradove i promoviše dobre prakse u svim drugim
evropskim gradovima.“ (European Comission, 2018) Od uspostavljanja ove nagrade, do
sada je proglašeno 10 „zelenih gradova“ (Tabela 16):
Tabela 16: Spisak dobitnika nagrade „Zelena prestonica Evrope"
Godina
Grad
2010
Stokholm (Švedska)
2011
Hamburg (Nemačka)
2012
Vitoria - Gasteiz (Španija)
2013
Nant (Francuska)
2014
Kopenhagen (Danska)
2015
Bristol (Velika Britanija)
2016
Ljubljana (Slovenija)
2017
Esen (Nemačka)
2018
Najmegen (Holandija)
2019
Oslo (Norveška)
Izvor: European Comission, 2018.
Gradske vlasti Ljubljane posvetile su se cilju da od prestonice stvore mesto u kome će
lokalno stanovništvo ţiveti zdravije i ekološki ureĎeno, a i u koje će turisti dolaziti u
većem broju doprinoseći tako razvoju Ljubljane kao turističke destinacije. Razvoj
Ljubljane kao „zelene“, tj. ekološki i odrţivo orijentisane destinacije, počeo je „Vizijom
Ljubljane 2025.“, u kojoj su definisana 93 projekta vredna najmanje 3 milijarde eura.
Projekti su imali za cilj da doprinesu ispoljavanju svih prednosti koje Ljubljana moţe da
ponudi, oblikovanju identiteta grada, kao i poboljšavanju uslova za ţivot lokalnog
stanovništva, ali i ekonomskom razvoju glavnog grada Slovenije. U kreiranju projekata
i same vizije Ljubljane učestvovala je gradska vlast, ali i lokalno stanovništvo, koje je
zamenik gradonačelnika Ljubljane g. Janez Koţelj pozvao da predloţe svoje ideje kako
bi glavni grad bio bolje i lepše mesto za ţivot (Mestna občina Ljubljana, 2018). Kao dva
najvaţnija projekta g. Koţelj istakao je izgradnju tri hidroelektrane na Savi, koja bi
preusmerila grad na obnovljive izvore energije, ali i na ureĎenje velikog savskog parka i
razvoj sportsko rekreativnog sadrţaja. Drugi najvaţniji projekat, po rečima g. Koţelja,
bio je ojačavanje ţeleznice, imajući u vidu da je Ljubljana na raskršću dva velika
59

ţeleznička koridora. Ovaj projekat je vezan i za razvoj odrţivog saobraćaja, koji bi, kao
takav, rešio saobraćajne probleme grada (Kos D., 2008).
Pored ta dva glavna projekta, definisani su i drugi projekti koji su planirani da budu
završeni do 2025.godine. Pored ureĎenja parkova, gradnje sportskog parka i stadiona
Stoţice, gradnje prve dţamije, te ureĎivanja nasipa, mostova i rečnog pristaništa, jedan
od najvaţnijih projekata bio je izmeštanje saobraćaja iz centra grada. Tim projektom,
centar grada je postao prava pešačka zona, sa brojnim biciklističkim stazama, kafićima,
turističkim brodovima, gondolama koje povezuju stari grad, uličnim umetnicima i
raznim drugim sadrţajima. Jedina dostupna prevozna sredstva su električna vozila, koja
besplatno prevoze turiste po centru mesta.
Kako bi dobila status „zelene prestonice“, Ljubljana je morala napraviti mnogo
promena u dotadašnjem funkcionisanju grada. Da bi se pribliţila ekološka slika
Ljubljane, na zvaničnom sajtu „Green Ljubljana“ (greenljubljana.com) objavljeni su
podaci koji pokazuju do koje mere je glavni grad Slovenije napredovao kada je u
pitanju odrţivi razvoj, sa posebnim akcentom na ekologiju i korišćenje obnovljivih
izvora energije (Mestna občina Ljubljana, 2015).
 74% domaćinstava greje se daljinski i ima distribuciju prirodnog gasa;
 U potpunosti se moţe koristiti voda za piće bez prethodne prerade;
 Centar grada je sada najvećim delom otvoren za pešake i bicikliste;
 63% prikupljenog odvojenog otpada čini Ljubljanu liderom u Evropi;
 542 m2 javnih zelenih površina po stanovniku;
 80 ha novo odrţavanih zelenih površina;
 Od degradiranog gradskog zemljišta prave se nove zelene površine;
 Ljubljana se nalazi na listi najboljih gradova kada je u pitanju odrţivi razvoj.
Da je Ljubljana uspešna u implementaciji odrţivog razvoja govore i brojne nagrade.
Pored već pomenute „Europe Green Capital“ 2016. godine, dobitnik je i „Global Top
100 Sustainable Destinations“ 2014. i 2016. godine, „Slovenia Green: zlatni sertifikat“
2015. godine, nagrada Evropske komisije za dostupni turizam 2016. godine,
„Destination Award“ 2016. godine, „WTM Responsible Tourism Award: Najbolja
komunikacija u oblasti odgovornog turizma“ 2017. godine i mnoge druge nagrade
(Mestna občina Ljubljana, 2015), (Turizem Ljubljana, 2018). Da je Slovenija posvećena
odrţivom razvoju turizma govori i činjenica da je ova drţava postala prva zemlja u
svetu koja je proglašena „zelenom destinacijom“ 2016.godine (The Slovenia Times,
2016).
Evidentno je da Beograd i Srbija mogu mnogo toga da nauče i praktično primene kako
bi napravili konkretne pomake u procesu odrţivog razvoja turizma. Reklo bi se da je
Beogradu, kao i Ljubljani u to vreme, potrebna odreĎena vizija, potkrepljena brojnim
projektima koji bi svojom realizacijom pravili pomak i doprineli odrţivosti. Ipak, kada
se porede Beograd i Ljubljana treba prvo istaći neke razlike koje treba imati u vidu kada
se govori o mogućnostima da glavni grad Srbije krene istim putem kao Ljubljana. Pre
svega, Beograd je mnogo veći grad od Ljubljane, kako po broju stanovnika, tako i po
površini. Samim tim, frekvencija saobraćaja je daleko veća i kompleksnija. Pored toga,
kada je krenula u takve projekte, Slovenija je uveliko bila punopravni član Evropske
unije, dok je Srbija još uvek na putu da to postane. To je vaţno iz razloga što su fondovi
Evropske unije za razvoj i finansiranje projekata značajni, a Srbija, iako zvanično
60

kandidat, ne moţe da koristi te fondove u punom kapacitetu. Osim toga, pisanje takvih
projekata zahteva znanje i iskustvo, što ljudi u Srbiji još uvek nemaju u dovoljnoj meri.
Ekonomska situacija Slovenije i Srbije je takoĎe značajno drugačija, te bi ulaganje
drţave Srbije u takve projekte bio luksuz s obzirom na primarne probleme graĎana.
Osim toga, javni dug zemlje je već veoma visok da bi se razmišljalo o kreditima i
drugim vrstama pozajmica koji bi se koristili za tu namenu.
Beograd bi mogao da iskoristi iskustva Ljubljane na način da na pravi brojne projekte sa
kojima bi aplicirao u fondove koji bi dali sredstva za finansiranje. MeĎutim, pre toga,
moralo bi se obaviti puno na edukaciji stanovništva i objašnjavanju potrebe za odrţivim
i ekološkim ureĎenjem grada. Veoma je vaţno da takav koncept bude prihvaćen od
strane lokalnog stanovništva, kako bi mogao da se razvija i primeni u punom kapacitetu.
Treba objasniti koje su sve prednosti takvog koncepta, pre svega kada se govori o
zdravijem ţivotu i ekonomskim benefitima na duţi period. Pored toga, grad bi mogao
da počne od manjih projekata, za koje nisu potrebna velika novčana sredstva a koja daju
ţeljeni rezultat u praksi. Treba istaći i da je Beograd napravio odreĎene pomake u tom
segmentu - uvedena je prva linija električnih autobusa, na pojedinim mestima mogu se
naći kontejneri za reciklaţu, sa savske obale su uklonjene olupine plovila, a uvedena je i
komunalna policija sa ciljem da brine o komunalnom redu grada. Ipak, komunalna
policija ima i druge nadleţnosti, te u praksi njihovo delovanje po ovom pitanju nije
najefikasnije.
Kao višestruki dobitnik nagrada za odrţivi razvoj turizma i za ekološko ureĎenje grada,
Ljubljana zaista moţe da predstavlja model koji bi Beograd mogao i trebao da sledi. Pre
svega, gradske vlasti Beograda bi trebale da iskoriste dobre odnose sa zvaničnicima
Ljubljane kako bi razgovarali o projektima koje je najveći slovenački grad realizovao i
kakvi su efekti takvih promena. Prenošenje iskustava je veoma vaţno jer predstavlja
novo znanje i otvranje novih horizonata koji mogu biti iskorišćeni u daljem razvoju
grada kao turističke destinacije. Dalje, definisanje jasnje vizije kako bi Beograd trebalo
da izgleda i na koji način će se zacrtani projekti realizovati. To podrazumeva i jasne
planove i organizaciju, počev od obezbeĎivanja materijalnih sredstava. Konačno, kao
što je Ljubljana posluţila kao svetli primer i nosilac odrţivog razvoja cele zemlje, ali i
posluţila kao model drugim evropskim gradovima, tako bi glavni grad Srbije trebalo da
svojom vizijom i realizacijom projekata u cilju odrţivog turističkog razvoja, pokrene i
druge gradove u Srbiji da slede takav primer.

61

7 PREDLOZI ZA BUDUĆI RAZVOJ BEOGRADA KAO
TURISTIĈKE DESTINACIJE
Uzimajući u obzir celokupno stanje turizma u Beogradu, karakteristike grada, postojeću
infrastukturu, ali i konkurentsko trţište i globalne turističke tokove, glavni grad Srbije
nesumnjivo ima veliki potencijal da postane turistički lider ovog dela Evropa, meĎutim
za to je potrebno da se na zdravim temeljima postave planovi i zadaci koji će ići u prilog
odrţivom razvoju turističke destinacije. Da bi se to došlo do toga moraju se objediniti i
sinhronizovati zakoni iz oblasti turizma, ekologije, urbanizma, kao i drugi neophodni
pravni akti. Potom, vaţno je da se celom procesu pristupi temeljno i sa jasnom idejom i
vizijom kako Beograd treba da promoviše svoje turističke kapacitete, a što bi bilo u
skladu sa turističkom traţnjom. Ekološko ureĎenje grada moralo bi da bude jedan od
prioriteta, kako zbog privlačenja turista, tako i zbog lokalnog stanovništva koje bi na taj
način ţivelo zdravije i sa većim ekonomskim benefitima. Kako bi na najbolji način
definisali najvaţnije zadatke koje Beograd mora da uradi kako bi se u budućnosti
razvijao kao odgovorna i odrţiva turistička destinacija, definisana su 4 glavna prioriteta.
Ti prioriteti pomoći će da se bolje definišu konkretni koraci koji moraju biti sprovedeni
kako bi se planski Beograd menjao i postao destinacija sa kvalitetnijim uslovima za
razvoj turističke privrede. Ti prioriteti su:
Prioritet I: Rešavanje problema saobraćaja u gradu i poboljšanje saobraćajne
infrastrukture
Prioritet II: Rekonstrukcija i izgradnja turistiĉke infrastrukture
Prioritet III: Poboljšanje ekološke slike i fokus na zaštiti ţivotne sredine i ureĊenju
grada
Prioritet I - Rešavanje problema saobraćaja u gradu i poboljšanje saobraćajne
infrastrukture
Primeri dobre prakse iz inostranstva mogu, takoĎe, posluţiti kao modeli po kojem bi se
turizam u Beogradu mogao razvijati. Jedan od dobrih modela je i onaj koji je primenila
gradska vlast u Ljubljani, a koji moţe da se sprovede u praksi, uz dobar plan i sistemski
rad. Glavni fokus bi trebao da bude na izmeštanju ili ograničavanju saobraćaja u centra
grada. Na taj način stvorili bi se uslovi za više pešačkih zona, a nivo buke, zagaĎenja i
saobraćajnih guţvi bio bi daleko manji. Naravno, da bi se to uradilo, moraju se stvoriti
adekvatni uslovi. To podrazumeva izgradnju neophodne infrastrukture koja bi prihvatila
sav saobraćaj i omogućila bolji protok oko centra grada. Osim toga, kao najveći
projekat već decenijama spominje se beogradski metro. Izgradnja metro mreţe
omogućila bi bolju frekfenciju i povezanost svih delova grada, a u isto vreme smanjila
bi koncentraciju motornih vozila u gradu, što bi smanjilo guţve i broj motornih vozila
na gradskim saobraćajnicama.
Mere:
1. Završavanje obilaznice oko Beograda i povezivanje delova grada oko centra
mesta
62

Kao jedan od najvaţnijih koraka ka trajnom rešavanju problema saobraćaja u gradu, kao
što je već rečeno ranije u radu, potrebno je da se u potpunosti završi obilaznica oko
Beograda, ali i da se rastereti saobraćaj koji trenutno prolazi kroz sam centar grada time
što bi se sagradile nove saobraćajnice koje bi sluţile kao dodatni »bypass« oko centra
grada. Nekada se razmišljalo o povezivanju Novog Beograda i Borče mostom, što nije
loša ideja jer trenutno taj put vodi direktno kroz centar grada. Trenutan obilaznica oko
Beograda završena je delimično, ali velika količina tranzitnog saobraćaja fizički ulazi u
grad i pravi dodatne guţve. Uspostavljanjem punog kapaciteta obilaznice kompletan
tranzitni saobraćaj biće preusmeren van jezgra grada. To bi u velikoj meri pomoglo da
se smanje guţve i da doĎe do bolje cirkulacije saobraćaja. To isto vaţi i za unutrašnje
obilaznice, odnosno puteve i mostove koji bi omogućili da ljudi izbegavaju prolazak
kroz centar grada, posbno imajući u vidu veličinu saobraćajnica, semafore i kapacitet
prijema motornih vozila u jednom trenutku. Cilj je da se napravi mogućnost da
saobraćaj u samom jezgru grada, odnosno u glavnoj turističkoj zoni, bude potpuno
uklonjen.
2. Uspostavljanje više pešačkih zona
Proširavanje pešačkih zona i korišćenje ekološki prihvatljivih prevoznih sredstava bili
bi pozitivan korak ka poboljšavanju ekološke slike grada. Pored toga, više pešačkih
zona u centru grada bili bi atraktivniji za turiste, a nivo buke i zagaĎenja u centru grada
bio bi daleko manji nego sada.
3. Sanacija putne infrastrukture i povećavanje broja parking mesta
Neophodno je da se nastavi sa rekonstrukcijom gradskih puteva, posebno onih koji
povezuju najvaţnije turističke atrakcije. Tu se pre svega misli na »osveţavanje« i
adaptaciju puteva koji vode ka ili se nalaze u turističkim zonama. Trenutno se moţe
videti mnogo rupa i udubljenja. Takva infrastruktura, pre svega ugroţava bezbednost
ljudi, a pored toga nije reprezentativna i uzrok je većeg kočenja, udesa i stvaranja
zastoja. Ulaganjem u kvalitetnu sanaciju putne infrastrukure Beograd bi dobio bolje i
kvalitetnije saobraćajnice, a i pešaci bi bili bezbedniji. Osim toga, problem sa parking
mestima je činjenica, posebno jer centar grada ne moţe da generiše dovoljan broj
vozila. Izgradnja dodatnih javnih garaţa trebalo bi da bude u fokusu interesa gradskih
sluţbi. MeĎutim, ovaj problem se moţe sagledati i kao dodatna potvrda da je saobraćaj
u centru grada potrebno izmestiti. Čak i ako se stvore dodatna parking mesta, to neće
rešiti problem parkiranja jer iz godine u godinu guţve su sve veće usled sve većeg broja
automobila koji prolazi kroz jezgro grada. Izmeštanjem ili ograničavanjem saobraćaja u
centru grada, smanjila bi se i potreba za tolikim brojem parking mesta, a usput bi to bilo
i ekonomski dobro za grad, jer bi se generisao veći broj ljudi koji koristi javni gradski
prevoz
4. Izgradnja metroa
Nezaobilazna tema već decenijama je i metro. Gradnja beogradskog metroa je više puta
najavljivana, ali nikada nija započeta. Kao i u slučaju većine evropskih i svetskih
metropola koje su se suočile sa saobraćajnim guţvama, metro je bio najefikasnije
rešenje. Iako je proces izgradnje metroa dug i iziskuje velika finansijska sredstva, on je
evidentno neophodan Beogradu kako bi se saobraćaj rasteretio, posebno centar grada
koji bi trebao da postane pešačka zona.
63

5. Rešavanje problema „divljih“ taksista
Konačno, urgentno je da se nadleţni organi uključe u rešavanje problema
neregistrovanih taksista. Najveća koncentracija ovakvih taksi vozila je, logično, na
mestima gde ima najveći broj turista, poput aerodroma, autobuskih i ţelezničkih stanica,
te glavnih turističkih zona. Po dolasku u grad, turisti često prvi kontakt ostvaruju sa
ljudima koji im pruţaju taksi usluge do njihovog hotela ili apartmana. Često, taj prvi
utisak bude vrlo negativan jer za običnu gradsku voţnju, ili voţnju od aerodroma do
nekog hotela, ovakvi taksisti naplate i po nekoliko puta više. Istina, na aerodromu
postoji pult gde ljudi mogu da zatraţe legalan taksi, meĎutim, veliki broj „divljih“
taksista prisutan je u neposrednoj blizini, iako je na mestima poput aerodroma prisutna i
policija. Za uspešan razvoj turističke destinacije neophodno je i da turisti imaju
pozitivan utisak o istoj od početka do samog kraja svog boravka, a sada vrlo često taj
prvi utisak bude vrlo negativan, što šteti stvaranju pozitivnog imidţa destinacije.
Indikatori:
U gradu Beogradu trenutno fluktuiše veliki broj motornih vozila, koji u odreĎenim
delovima dana stvaraju višesatne guţve, posebno na prilazu centru grada. Osnovni
pokazatelj uspešnosti postavljenog prioriteta bio bi:

 Manji broj motornih vozila u glavnom gradskom jezgru kao posledica novih
saobraćajnica, oko i u samom mestu;
 Bolja kontrola javnog prevoza;
 Veći broj pešačkih zona;
 Izgradnja metro linije, koji bi kao dugoročni projekat bio značajan resurs
grada a sa kojim bi se u velikoj meri rešio problem saobraćaja.
Monitoring:
 Metodološki način: Pravno ureĎenje svih uredbi i planova za izgradnju novih
puteva i ureĎenje grada. SprovoĎenje pravnih uredbi u borbi protiv
nelegalinih taksista.
 Vremenski okvir: Izgradnja dodatnih saobraćajnica 5-6 godina, izgradnja
metroa 10-12 godina, osposobljavanje novih pešačkih zona 1-2 godine.
Prioritet II: Rekonstrukcija i izgradnja turističke infrastrukture
Kvalitetan turistički sadrţaj je jedna od osnova uspešnog razvoja i voĎenja turističke
destinacije. Kako bi se turisti privukli, lokalne vlasti moraju da stvore uslove da se
turistički potencijali destinacije iskoriste i prikaţu na najbolji način. To podrazumeva
dobru infrastrukturu, osposobljavanje turističkih objekata sa kvalitetnim i jedinstvenim
sadrţajem, ali i nove inovativne sadrţaje koji će oplemeniti i ojačati turističku ponudu.
Takvi sadrţaji moraju biti zasnovani na očekivanjima i realnim potrebama turista, ali na
očuvanju osnovnih karakteristika i kulture turističke destinacije.
Mere:
1. Završavanje započetih procesa rekonstrukcije
64

Pored već navedenog, mora se istaći i da značajni turistički objekti nisu rekonstruisani,
te ne rade punim kapacitetima. Odličan primer za to je i Narodni muzej koji bi trebao da
bude nosilac turističke i kulturne ponude grada. Fokus nadleţnih bi trebao da bude na
potpunom osposobljavanju aktuelne turističke infrastrukture, posebno one koja ima
veliki kulturno-istorijski značaj i veliku vaţnost u promociji Beograda i Srbije. Uz samu
rekonstrukciju potrebno je izvršiti i modernizaciju koja bi pratila savremene turističke
tokove i potrebe današnjih turista. Na taj način bi i promocija Beograda na
meĎunarodnom turističkom trţištu bila sadrţajnija i kvalitetnija, što bi nesumnjivo
privuklo još veći broj turista. Ohrabrujuće je što je drţava poslednjih godina prepoznala
turizam kao perspektivnu industriju, te bi ovakvi projekti mogli biti završeni
2. Planovi i rekonstrukcija postojećih turističkih objekata
Pored završavanja započetih poslova oko rekonstrukcije, potrebno je napraviti analizu i
planove da se druga turistička infrastruktura dovede na reprezentativan i upotrebljiv
nivo. Kulturno-istorijsko nasleĎe, koje je inače i jedan od nosilaca turističke ponude
Beograda, mora biti u potpunosti osposobljeno kako bi se upotrebljavalo u turističke
svrhe grada. Ovim poslom pre svega treba da se bavi stručna komisija, koja bi napravila
analizu devastiranih objekata koji su od velike kulturno-istorisjke vaţnosti za ovaj grad
i zemlju. Potom je potrebno naći sredstva i uloţiti ih u kompletnu rekonstrukciju, kako
bi se od takvih objekata napravili muzeji ili turističke lokacije koji bili predstavljeni
turistima.
3. Izgradnja dodatne turističke infrastrukture
Beograd mora da gleda i u budućnost, odnosno da modernizuje i poboljšava svoju
turističku ponudu. U tom smislu, potrebna je izgradnja nove turističke infrastrukture
koja ne bi narušavala harmoniju, autentičnost i turistički koncept grada. Takvi projekti
ne moraju nuţno biti i veliki. Izgradnja novog vidikovca, besplatna upotreba bicikala u
turističkim zonama, tematske pešačke ture i slični projekti mogu u velikoj meri podići
kvalitet turističke ponude.
Indikatori:
Iako jedan od glavnih nosilaca turističke ponude grada jeste kulturno-istorijsko nasleĎe,
Beograd nema u potpunosti adekvatnu turističku infrastrukutru gde bi turisti mogli da se
upoznaju na najbolji način sa takvom ponudom. Uspešnost ovog prioriteta ogledala bi
se u:

 Broju potpuno završenih, osposobljenih i modernizovanih objekata turističke
namene koji trenutno nisu u funkciji;
 U izgradnji novih turističkih objekata.
Monitoring:
 Metodološki način: ObezbeĎivanje neophodne dokumentacije i materijalnih
sredstava.
 Vremenski okvir: Završetak postojećih projekata 3-5 godina. Izgradnja novih
turističkih objekata 3-6 godina.
65

Prioritet III: Poboljšanje ekološke slike i fokus na zaštiti ţivotne sredine i ureĎenju
grada
Kako bi grad privukao veći broj turista, osim turističkog sadrţaja i neophodne
infrastrukture, mora da poseduje i adekvatne ekološke uslove. U procesu odlučivanja o
izboru turističke destinacije koju će posetiti, turisti veliku paţnju sve više posvećuju i
ekološkom segmentu, odnosno kakvo je generalno ophoĎenje prema zaštiti ţivotne
sredine. Nedovoljno dobra ocena u ovom segmentu moţe da odvrati veliki broj turista
od posete turističkoj destinaciji, što za lokalnu privredu znači manji finansijski priliv.
Osim toga, lokalno stanovništvo bi na prvom mestu moralo da ima benefit od pravilnog
i kvalitetnog odnosa prema ekološkim principima, jer bi to donelo zdravije uslove za
ţivot, lepšu okolinu u kojoj ţive, a lokalna vlast bi imala i finansijske koristi od
reciklaţe.
Mere:
1. Bolje upravljanje otpadom
Obraćanje više paţnje na ekologiju i zaštitu ţivotne sredine bilo bi, takoĎe, od veoma
vaţnog značaja. Na primer, bez uvoĎenja reciklaţe i adekvatnih kontejnera za sortiranje
otpada, nije moguće zamisliti uspšeno upravljanje otpadom. A upravo je otpad nešto što
trenutno ruţi sliku grada i utiče na ukupan utisak turista. To daje etiketu gradu da je
„prljav“ ili „neuredan“, a takav vid kampanje poništava velike napore koje turistička
organizacija ulaţe u promociju glavnog grada i drţave. Treba shvatiti da turisti
meĎusobno razmenjuju mišljenja, utiske i informacije, sada još i intenzivnije nego
ranije zbog interneta i brojnih društvenih mreţa, turističkih foruma i sl. Kao kada je
lepo čuti da je neko došao u naš grad zbog toplih preporuka svojih prijatelja ili
porodice, tako se mora razumeti i da će turisti još snaţnije podeliti svoje nezadovoljstvo
ili negativan utisak, a to, nesumnjivo, ostavlja posledice po imidţ i reputaciju turističke
destinacije.
2. Čišćenje i odrţavanje javnih površina
„Zelene oaze“, poput gradskih parkova ili botaničke bašte moraju biti ureĎenije, sa
značajnijom promocijom i boljim sadrţajem. Na taj način, grad bi pokazao svoju
ekološku posvećenost, turistima bi slika grada bila mnogo lepša i privlačnija, a lokalno
stanovništvo bi ţivelo u zdravijem okruţenju, Osim toga, redovnije čišćenje ulica,
zalivanje zelenih površina, te stroţija kontrola i sprečavanje uništavanja javnih površina
i imovine promenile bi sliku grada na bolje.
3. Korišćenje obnovljivih izvora energije
Veća posvećenost korišćenju obnovljivih izvora energije poboljšalo bi ekološku sliku
grada i zemlje, uticalo da i drugi delovi Srbije primene isti princip, a naravno, dugoročni
ekonomski benefit bio bi veoma značajan. S obzirom da Srbija nema puno praktičnog
iskustva sa korišćenjem obnovljivih izvora, trebalo bi da primeni primere dobre prakse
iz drugih zemalja, poput Slovenije, Austrije ili Nemačke. Celokupno poboljšanje
ekološkog imidţa i stanja u gradu privuklo bi nove turističke segmente trţišta, poput
„zelenih turista“ i „porodičnih turista“

66

Indikatori:
S obzirom da je zagaĎenost grada jedna od najvećih problema, svaki korak ka
neutralizaciji takvog stanja bio bi korak ka ispunjavanju ovog prioriteta. Pre svega,
uvoĎenje:

 Novih kontejnera koji bi bili u funkciji boljeg i ekološkog upravljanja
otpadom.
 Podsticanje reciklaţe i podizanje svesti ljudi o ekološkoj odgovornosti.
 Implementacija i korišćenje obnovljivih izvora energije u javne svrhe.
Monitoring:
 Metodološki okvir: ObezbeĎivanje neophodne dokumentacije i sredstava u
cilju boljeg upravljanja otpadom. TakoĎe definisanje planova i stručnih
rešenja u cilju korišćenja obnovljivih izvora energije.
 Vremenski okvir: Implementacija novih kontejnera za reciklaţni otpad 6
meseci - 18 meseci. ObezbeĎivanje uslova za korišćenje obnovljivih izvora
energije 1-2 godine. Korišćenje obnovljivih izvora energije u punom
kapacitetu 2-4 godine.

67

8 ZAKLJUĈAK
Globalni turistički tokovi su poslednjih decenija doţiveli velike promene, a
preusmeravanja turističke traţnje na oblasti koje nisu deo tradicionalnog turizma dovelo
je do formiranja novih turističkih segmenata. Na novu turističku traţnju uticalo je
mnogo faktora koji su doprineli korenitim promenama u shvatanju turizma kao
industrije koja beleţi velike stope rasta i napretka. Pre svega, turisti su sve više
zainteresovani da svoje slobodno vreme iskoriste na način da upoznaju kulturu i istoriju
turističke destinacije u kojoj se nalaze. Zbog toga, muzeji, galerije, mesta od istorijske
vrednosti beleţe sve veći porasta broja posetilaca. Tradicionalni „3S“ turizam je,
naravno, još uvek u velikoj meri prisutan, ali ta vrsta masovnog turizma gubi na značaju
posebno zbog tendencije da je, po svaku cenu, ekonomska dobit na primarnom mestu.
Razvojem brojnih pokreta koji paţnju javnosti, pa samim tim i turista, usmeravaju ka
ekologiji i zaštiti ţivotne sredine povećala se svest o tome koliko je vaţno očuvati
turističku destinaciju. Očuvanje turističke destinacije je najveći preduslov da turisti na
tu istu destinaciju mogu doći ponovo narednih godina. To je jedan od glavnih inicijatora
nastanka koncepta odrţivog razvoja turizma na turističkim destinacijama. Pre svega
negovanje i promocija lokalnih turističkih proizvoda i usluga, kao osnov opstanka
autentičnosti destinacije. Potom, podsticanje primene ekoloških normi u cilju zaštite
prirodnih resursa turističke destinacije, i konačno, razvoj radnih mesta i zapošljavanje
lokalnog stanovništva. Ovakav koncept doprinosi stabilnosti turističke destinacije i
otvara perspektivu za dugoročni razvoj. Pored toga, doprinosi ekonomskom benefitu
lokalnog stanovništva, što je jedan od najvećih karakteristika turističke industrije.
Planski i odrţivi razvoj turizma povezuje i razvija neposredno, ali i posredno, druge
industrije koje su vaţne za doprinos kvalitetu i sadrţaju turističke ponude. TakoĎe, ovaj
koncept podstiče i smanjenje štetnih uticaja na prirodu, očuvanje čovekove okoline, ali i
korišćenje obnoljvljivih izvora energije. Na taj način turistička destinacija zaokruţuje
kompletnu misiju, odnosno objedinjuje glavne ciljeve, a to su zaštita prirodnih i
kulturnih resursa, ekonomski razvoj lokalne zajednice i društvena odgovornost.
Kao najveći i najrazvijeniji grad Srbije, Beograd je uvek bio nosilac turističke ponude
zemlje. Svojom bogatom istorijom i kulturnim nasleĎem uvek je bio privlačan turistima.
MeĎutim, ekspanzijom i rastom popularnosti „noćnog ţivota“ stavila je u drugi plan sve
vrednosti koju glavni grad Srbije moţe da ponudi kao turistička destinacija. Jedan od
razloga za tako nešto je i loša turistička infrastruktura kultuno - istorijskih znamenitosti,
pre svega Narodnog muzeja. Ipak, poslednjih godina više se ulaţe u promociju turizma,
ali i u povezivanje Beograda i Srbije sa drugim zemljama. To je otvorilo vrata dolasku
novih turista, posebno iz Azije. Oni kao jednu od najvećih vrednosti Beograda ističu
gostoljubivost, ukusnu hranu, bogatu istoriju ali i dobro poznavanje stranih jezika
lokalnog stanovništva. Pored toga, glavni grad Srbije karakteriše i odlična geografska
pozicija. Dve meĎunarodne plovne reke i dva meĎunarodna koridora predstavljaju
veliki potencijal i otvaraju mogućnosti za privlačenje turista i sa istoka i sa zapada.
Osim toga, beogradski aerodrom uveliko postaje jedno od najvaţnijih čvorišta ovog
dela Evrope, kada se radi na povezivanju Zapada sa Istokom. Istraţivanje je pokazalo i
da turisti, koji su uglavnom prvi put u Beogradu, rado ponovo došli, kao i da bi
preporučili prijateljima da posete glavni grad Srbije, što je pokazatelj da se na ovoj
destinaciji osećaju prijatno. Činjenica je, takoĎe, i da se turisti osećaju veoma bezbedno
tokom boravka u Beogradu, što je jedno od najvaţnijih prednosti i preduslova za
usepšno razvijanje turizma. Bogata istorija i kulturno nasleĎe je nešto što takoĎe
68

privlači turiste, posebno one koji spadaju u grupu najstarijih. Sve ovo pokazuje dobre
temelje na kojima Beograd moţe da izraste u turističkog lidera jugozapadnog Balkana,
sa preduslovom da se resursi koriste pametno i sistematski. Drugim rečima, da bi se
ispunili ovakvi ciljevi mora se razmišljati dugoročno, sa jasnim planom na koji način
Beograd pribliţiti turistima, a u istom trenutku sačuvati njegovu autentičnost i
posebnost.
Jedan od uslova da jedna turistička destinacija uspešno i odgovorno koristi svoje resurse
je briga i očuvanje ţivotne sredine i ekosistema. Podizanje nivoa čistoće i briga o
zelenim površinama, mora biti jedan od prioriteta kada se radi o daljem razvoju
Beograda kao turističke destinacije. Upravo je to segment na koji strani turisti imaju
najviše primedbi. UreĎenje komunalnog otpada, smanjivanje nivoa izduvnih gasova i
buke u glavnim turističkim zonama, ureĎivanje pešačkih zona, smanjivanje saobraćajnih
guţvi, čistije ulice, sprečavanje iscrtavanja grafita po fasadama zgrada su aspekti kojima
se mora posvetiti posebna paţnja. Istina, postoje i veći gradovi od Beograda koji su
turistički razvijeniji, a opet prljaviji, meĎutim to ne treba i ne sme da bude opravdanje.
UreĎenost jednog grada, posebno glavnog grada, treba da predstavlja sliku ureĎenosti
celog društva. Prevazilaţenje ovih problema značilo bi manje negativnih komentara i
bolju sliku koju Beograd i Srbija kao turističke destinacije šalju u svet. To bi sa sobom
povuklo i bolji uspeh prilikom promocija i privlačenja novih turista na meĎunarodnom
turističkom trţištu. Prilikom rešavanja ovih problema trebaju se uzeti u obzir i rešenja
koja su primenjena u drugim evropskim i svetskim gradovima. Primer Ljubljane kao
turističke destinacije koja je napravila ogroman progres u oblasti odrţivog i ekološkog
voĎenja turističke destinacije predstavlja model na koji bi Beograd mogao da se ugleda.
Uzimajući naravno u obzir sve razlike koje postoje izmeĎu ova dva glavna grada,
princip koji je primenila Ljubljana, a koji se tiče pripreme velikog broja projekata
uključujući i izmeštanje saobraćaja iz samog centra grada, primenjljiv je i u Beogradu.
Naravno, svi projekti bi morali da budu sinhronizovani, sa konačnim ciljem na koji bi
način Beograd trebao da funkcioniše kao turistička destinacija. Pre izmeštanja
saobraćaja, koji bi sa sobom rešio pitanje buke, zagaĎenja vazduha i čistoće glavne
turističke zone, morao bi da se završi prvi „prsten“, odnosno obilaznica oko Beograda,
koji bi sav tranzitni saobraćaj izmestio iz glavnog grada. Pored toga, izgradnja dodatnih
saobraćajnica koje bi povezale gradski saobraćaj, a u isto vreme i pomogle u izmeštanju
saobraćaja kroz sam centar grada. Pored regulisanja saobraćajnih problema, Ljubljana
bi mogla da sluţi i kao primer o odnosu prema ţivotnoj sredini. Veća posvećenost u
odnosu prema ekologiji je veoma vaţnih činilaca u graĎenju imidţa turističke
destinacije. Turisti koji se odlučuju za „city break“ putovanja, izmeĎu ostalog, biraju
destinacije i prema tome kakve je ekološka slika destinacije. Da je to jedan od
najvaţnijih aspekata pri izabiru destinacije potvrĎuje i Mihalič (2000, str. 65) koja
navodi da je „kvalitet ţivotne sredine odredišta preovlaĎujuće pitanje u donošenju
odluke o putovanju.“ Reputacija prljavog i neureĎenog grada nanosi veliku štetu i
oteţava privlačenje turista, ali i dalji razvoj turističke destinacije. Osim toga, ta
posvećenost naišla bi i na odobravanje lokalnog stanovništva, jer bi se na taj način, osim
estetske slike grada, poboljšala i zdravstvena slika zbog manjeg zagaĎenja vazduha,
prljavštine i buke, ali i svakodnevno funkcionisanje BeograĎana. Nesumnjivo da je
potrebno mnogo truda i zalaganja da se ovaj segment pomeri na bolje, a to nije moguće
bez jasnog i odlučnog iskoraka gradskih vlasti da se stanje ţivotne sredine i bolje
ureĎenosti grada dovedu na reprezentativan, evropski nivo. To, izmeĎu ostalog,
podrazumeva i upotrebu obnovljivih izvora energije. što bi doprinelo efikasnijem i
69

dugoročnijem korišćenju postojećih resursa u svrhu poboljšanja ekološke slike,
smanjivanju emisije štetnih gasova i goriva
Pored poboljšanja ekološke slike i ureĎenja grada, potrebno je uloţiti napor i sredstva u
unapreĎenje turističke infrastrukture. Pre svega, obnova Narodnog muzeja mora biti
konačno završena, kako bi ovaj objekat kao čuvar velikog istorijskog i kulturnog
značaja Srbije bio ponovo dostupan posetiocima. Ohrabrujuće je što su radovi na
rekonstrukciji u toku, te bi ovo zdanje uskoro moglo da bude završeno. Osim toga, treba
istaći i da su brojni projekti koji se tiču unapreĎenja turističke infrastrukture u toku ili su
već završeni, poput rekonstrukcije Muzeja savremene umetnosti koji je otvorio svoja
vrata posetiocima posle 10 godina. Ovaj muzej svakako predstavlja dodatni turistički
potencijal grada. Pored toga, mora se razmišljati i o izgradnji nove turističke
infrastrukture. Svaka dodatna turistička komponenta bez obzira na svoj obim, a koja pri
tome ne narušava koncept i autentičnost, doprinosi obogaćivanju i osnaţivanju
turističke ponude grada. TakoĎe, dostupni turizam nije nešto sa čim glavni grad Srbije
moţe da se ponosi. Pristup većem broju turističkih atrakcija nije omogućen osobama sa
invaliditetom. To jest, njihovo kretanje, kao i infrastruktura neophodna da slabovide ili
gluvoneme osobe dobiju informacije nisu u dovoljnoj meri rasprostranjene.
Kalemegdan, kao jedno od najposećenijih turističkih atrakcija Beograda, nema
neophodnu infrastrukturu, tako da je posetiocima ovog istorijskog mesta koji se kreću
pomoću invalidskih kolica, obilazak u znatnoj meri oteţan. Potrebno je obratiti paţnju i
uloţiti više napora da turističke atrakcije budu dostupne apsolutno svim turistima. S
obzirom da TOB vrši redovan monitoring turističkih objekata i turističke infrastrukture,
ovo je jedna od oblasti o kojoj bi morali da se bave mnogo više u budućnosti, zajedno sa
nadleţnim gradskim organima.
Kada se govori o komparativnoj prednosti Beograda u odnosu na druge turističke
gradove u regionu, pored već pomenute srdačnosti i gostoljubljivosti, Beograd svoju
prednost moţe da traţi u svom geografskom poloţaju i karakteristikama, bogatoj
istorijim ali i u niţem ekonomskom standardu i u dobrom odnosu drţave i sa zemljama
Zapada i sa zemljama Istoka. Izlaz na dve reke, presecanje meĎunarodnih rečnih i
drumskih koridora, ekspanzija aerodroma otvaraju nove turističke mogućnosti za razvoj
Beograda kao destinacije. Pored toga, kao grad koji je najviše puta u Evropi bio osvajan
i koji je najviše puta bio bombardovan i rušen, ali i zbog civilizacija i naroda koji su tu
boravili, kulturno-istorijsko nasleĎe Beograda je veoma bogato. Takvu turbulentnu
istoriju i razvoj grada kroz vekove nema puno evropskih gradova, što je sigurno
kuriozitet i prednost turističke destinacije koju treba iskoristiti. Osim toga, činjenica da
Srbija ima dobre odnose sa zemljama i „istočnog“ i „zapadnog“ bloka čini trţište znatno
većim. Uspostavljanje bezviznog reţima, pre svega, za graĎane Rusije i Kine čini
Beograd dostupnijom destinacijom, a s obzirom na veličinu takvih trţišta to je ogroman
potencijal. Naravno, ne treba zaboraviti da značajan broj turista dolazi i iz
zapadnoevropskih zemalja, što omogućava glavnom gradu Srbije da istovremeno
privlači velika trţišta. Značajno povećanje dolazaka turista iz Izraela i Grčke, ali i iz
Kine i Turske, na odličan način oslikava mogućnost Beograda da deluje i privlači turiste
iz različitih krajeva sveta. S obzirom na niţi ekonomski standard Srbije u odnosu na
razvijenije zemlje, Beograd ima i u tu komparativnu prednost da je jeftiniji u odnosu na,
na primer, Budimpeštu ili Sofiju. To je jedan od faktora koji ima značajnu ulogu
prilikom izbora turista koju destinaciju će posetiti.
Kongresni turizam u Beogradu je u velikom povoju. Sve broj meĎunarodnih kongresa i
dogaĎaja organizuje se u najvećem srpskom gradu, kako zbog ponuĎenih uslova i
70

stručnog kadra, tako i zbog dodatnih sadrţaja koji su od velikog značaja kada se ovakvi
dogaĎaji organizuju. MeĎutim, MICE kapaciteti u Beogradu su ograničeni. Najveća
kongresna dvorana „Sava centar“ još uvek nije renovirana i modernizovana, tako da je
to prepreka koja se mora preći kako bi se MICE kapaciteti proširili i bili konkurentni.
Trenutno, najveći broj MICE dogaĎaja organizuje se u hotelima koji poseduju
adekvatnu infrastrukturu. Tu se pre svega misli na visoko kategorizovane hotele, kojih,
opet, nema dovoljno da bi se potencijal MICE turizma u potpunosti iskoristio. Dakle,
pored pozitivnog trenda koji Beograd beleţi u segmentu MICE turizma, neophodno je
dodatno razvijati i modernizovati kapacitete kako bi poslovni turizam dobio na još
većem značaju.
Konačno, kao jedan od glavnih problema grada tiče se ureĎenja saobraćaja i saobraćajne
infrastrukture. Na prvom mestu veliku količinu saobraćaja čine tranzitna vozila koja su
prinuĎena da uĎu u grad zbog toga što obilaznica oko glavnog grada Srbije nije u
potpounosti završena. Završetak te obilaznice mora biti prioritet, a to će biti tek prvi
korak u rešavanju problema guţvi i transporta ljudi. Drugi saobraćajni problem ogleda
se u lošoj saobraćajnoj infrastrukturi, pre svega puteva i ţeleznice. Sanacija postojećih
saobraćajnica i izgradnja novih pristupnih puteva i mostova koji bi povezali delove
grada ključni su za rasterećivanje glavnih gradskih saobraćajnica. Pored toga, izgradnja
novih puteva i mostova koji bi povezali druge delove grada za posledicu bi imalo manje
motornih vozila na prilazu glavnom gradskom jezgru, koja je ujedno i glavna turistička
zona. To bi otvorilo mogućnost za otvaranjem više pešačkih zona koje bi dodatno
pribliţile grad turistima, ali i doprinele boljoj ekološkoj slici turističke destinacije. Osim
toga, proširivanje kapaciteta za parking automobila, ali i turističkih autobusa u centru
grada nešto je što mora da se reši. Trenutno preveliki saobraćaj se sliva u centar grada, a
kapaciteti za parkiranje su daleko manji od potrebe. To dovodi do dodatnih guţvi i veće
emisije štetnih gasova u centru mesta. Jedno od rešenja za smanjivanje upotrebe
motornih vozila u turističkim zonama grada jeste i podsticanje upotrebe javnog prevoza,
posebno ekoloških autobusa koji već postoje u Beogradu. Osim toga, taksi prevoz mora
biti ureĎeniji, posebno na mestima na kojima turisti stiču prvi kontakt sa gradom, poput
aerodroma, autobuske i ţelezničke stanice. Prevelik broj neregistrovanih taksista, ili
onih koji voze van utvrĎene tarife, štete promociji grada kao turističke destinacije i
stvaraju negativan utisak kod turista. S obzirom da zakoni postoje, neophodno je da se
primenjuju u punom kapacitetu kako bi se minimizirao uticaj ovakvih negativnih
efekata. Na kraju, kao konačno rešenje saobraćajnog kolapsa i dugoročni doprinos
boljoj fluktuaciji saobraćaja neophodno je izgraditi metro sistem. Plan za izgradnju
metroa koji više decenija odlagan i menjan, potrebno je realizovati, kako bi se velika
količina ljudi lakše i brţe kretala iz jednog u drugi deo grada, uključujući i turiste, koji
bi na taj način brţe i lakše stizali do različitih turističkih atrakcija, a istovremeno
iskoristili svoje vreme na efikasniji i kvalitetniji način.
Koncept odrţivog razvoja turističke destinacije je neophodno primeniti u glavnom
gradu Srbije jer samo na taj način benefite bi mogli da osete i lokalno stanovništvo i
turisti. Benefiti lokalnog stanovništva bili bi višestruki. Pre svega, kroz prizmu
jednostavnijeg funkcionisanja saobraćaja, gde tranzitna vozila ne bi ulazila u grad i
stvarala nepotrebnu guţvu kao što je to slučaj sada. Potom, ekološko ureĎenje grada bi
u velikoj meri doprinelo stvaranju bolje slike grada. Osim toga, korišćenje obnovljivih
izvora energije doneli bi ekonomsku korist gradu, što bi povećalo sredstva za nova
ulaganja i razvoj. Značajnije uključivanje lokalnih privrednika u turističku ponudu
grada, posredno i neposredno, dovelo bi do ekonomskog benefita lokalne privrede, ali i
71

stanovništva kroz nova radna mesta i bolje uslove rada. Turisti, sa druge strane, bi
uţivali u ureĎenijem i čistijem gradu, uz dodatne sadrţaje koji na najbolji način
reprezentuju istoriju i kulturu Beograda. Takva organizacija i voĎenje turističke
destinacije za rezultat bi imalo kvalitetniji i jezgrovitiji turistički sadrţaj, bolju
turističku, ali i putnu infrastrukturu, čistije i „zelenije“ gradske zone, a što je najvaţnije
i veće prihode i veći broj turista.
72

9 LITERATURA
Aerodrom Nikola Tesla. (2017). O Aerodromu. Pridobljeno
iz:http://www.beg.aero/lat/strana/10061/o-aerodromu, 28. Jul 2017.
Aerodrom Nikola Tesla. (2017). Statistika. Pridobljeno iz:
http://www.beg.aero/strana/11161/%D0%A1%D1%82%D0%B0%D1%82%D0
%B8%D1%81%D1%82%D0%B8%D0%BA%D0%B0, 1. Avgust 2017.
Aeroportul Timisoara. (2017). Traffic Statistics. Pridobljeno iz:
https://aerotim.ro/en/evolutie-trafic/, 1. Avgust 2017
Air Serbia. (2017). Naša flota. Pridobljeno iz: https://www.airserbia.com/sr/nasa-flota,
19. Avgust 2017.
Alajbegović, L. (2017). Izveštaj sa nastupa i prezentacija. Beograd: Turistička
Organizacija Beograda.
Avalski toranj. (2017). O nama. Pridobljeno iz: http://avalskitoranj.rs/o-nama/, 21. Jul
2017.
Bajsologija. (20. Februar 2013). Beogradskih 65 kilometara biciklističkih staza.
Pridobljeno iz http://bajsologija.rs/beogradskih-65-kilometara-biciklistickih-
staza/#.Wos2T66nG70, 19. Februar 2018.
Bakić, O. (2010). Mareting u turizmu. Beograd: Univerzitet Singidunum.
BelExpo Centar. (2018). KONFERENCIJSKE I BANKET SALE. Pridobljeno iz:
http://www.belexpocentar.rs/sr/konferencijske-i-banket-sale, 20. Februar 2018.
BeoBuild. (2017). Atletska dvorana za nove rekorde. Pridobljeno iz:
http://beobuild.rs/atletska-dvorana-za-nove-rekorde-p2601.html, 15. Avgust
2017.
Blain, C., Levy, S. E., & Ritchie, J. B. (2005). Destination branding: Insights and
practices from destination management organizations. Journal of travel research,
43(4), 328-338.
Bolić, M. (2013). Master rad: Perspektive razvoja Beograda kao turističke destinacije.
Beograd: Univerzitet Singidunum.
Booking.com. (2018). Hoteli u Beogradu. Pridobljeno iz
https://www.booking.com/searchresults.html?label=gen173nr-
1FCAEoggJCAlhYSDNYBGjBAYgBAZgBMbgBBsgBDNgBAegBAfgBApIC
AXmoAgM&sid=bda5f43c2d10e3d6459acca525045f1c&checkin_month=7&ch
eckin_monthday=9&checkin_year=2018&checkout_month=7&checkout_month
day=10&checkou, 30. Januar 2018.
Bošković, T. (2008). Odrţivi turizam kao savremeni koncept razvoja turizma. Škola
biznisa, 4, 123-127.
73

Budapest Airport. (2017). Traffic Statistics - 2017. Pridobljeno iz:
https://www.bud.hu/en/budapest_airport/download_area/statistics, 1. Avgust
2017.
Butler, R. W. (1999). Sustainable tourism: A state‐of‐the‐art review. Tourism
geographies, 1(1), 7-25.
Cheia, G. (2013). Ecotourism: Definition and concepts. Revista de turism-studii si
cercetari in turism, (15), 56-60.
Cohen, E. (2008). Medical Tourism in Thailand. U-GSB Journal 1(1), 24-37.
Countryside Commission. (1995). Sustaining Rural Tourism. Cheltenham, UK:
Countryside Commission (CCP 483).
Crowne Plaza Belgrade. (2018). Meetings & Events. Pridobljeno iz:
https://www.ihg.com/crowneplaza/hotels/us/en/belgrade/begcp/hoteldetail/event
s-facilities, 20. Febrauar 2018.
Eber, S. (1992). Beyond the Green Horizon: A Discussion Paper on Principles for
Sustainable Tourism. Godalming, Surrey: WWF UK (World Wide Fund for
Nature).
Etnografski muzej. (2012). Zbirke. Pridobljeno iz: https://etnografskimuzej.rs/zbirke/,
25. Avgust 2017.
European Comission. (2018). About EGCA. Pridobljeno iz:
http://ec.europa.eu/environment/europeangreencapital/about-the-award/, 16.
Januar 2018.
European Comission. (2018). Winning Cities. Pridobljeno iz: European Green Capitals:
http://ec.europa.eu/environment/europeangreencapital/winning-cities/, 15.
Januar 2018.
Falkensteiner Hotel Belgrade. (2018). BUSINESS & MEETINGS IN BELGRADE.
Pridobljeno iz: https://www.falkensteiner.com/en/hotel/belgrad/the-
hotel/business-meetings, 20. Februar 2018.
FK Crvena zvezda. (2011). Dom Crvene zvezde. Pridobljeno iz:
http://www.crvenazvezdafk.com/scc/stadion, 15. Avgust 2017.
FK Partizan. (2017). Stadion. Pridobljeno iz: http://partizan.rs/stadion/?pismo=lat, 15.
Avgust 2017.
Getz, D. (2008). Event tourism: Definition, evolution, and research. Tourism
management, 29(3), 403-428.
Grad Beograd. (2012). Stanovništvo. Pridobljeno iz:
http://www.beograd.rs/lat/upoznajte-beograd/1199-stanovnistvo/, 12. Avgust
2017.
74

Grad Beograd. (2017). Kultura i umetnost. Pridobljeno iz:
http://www.beograd.rs/lat/kultura-i-umetnost/, 26. Avgust 2017.
Grad Beograd. (2017). Sportski centri i hale. Pridobljeno iz:
http://www.beograd.rs/lat/sport-i-rekreacija/1756-sportski-centri-i-hale/, 15.
Avgust 2017.
Grad Beograd. (2017). Teritorija. Pridobljeno iz: http://www.beograd.rs/cir/upoznajte-
beograd/1195-teritorija/, 30. Jun 2017.
Hailesellasie, A., Abera, N., & Baye, G. (2013). Assessment of Saving Culture among
Households in Ethiopia. Assessment, 4(15).
Hall, C. M. (2011). Health and medical tourism: a kill or cure for global public health?.
Tourism review, 66(1/2), 4-15.
Hetzer, W. (1965). Environment, tourism, culture. Links July.
Holešinská, A. (2013). DMO–A dummy-made organ or a really working destination
management organization. Czech Journal of Tourism, 2(1), 19-36.
Howie, F. (2003). Managing the Tourist Destination. London: Thomson.
Hyatt Regency Belgrade. (2018). Konferencije & Organizacija dogaĎaja. Pridobljeno
iz: http://hyattregencybeograd.rs/meetings_events.asp, 20. Februar 2018.
ICCA. (Jun 2017). The International Association Meetings Market 2016 - Statistic
Report 2016. Pridobljeno iz
https://www.iccaworld.org/knowledge/benefit.cfm?benefitid=4036, 20. Avgust
2017.
Jakovljević, S. (2009). Magistarski rad: Upravljanje odrţivim razvojem turizma sa
posebnim osvrtom na Nacionalni park Kopaonik. Beograd: Univerzitet
Singidunum.
Jegdić, V. V., Tomka, D., Kneţević, M., Koščak, M., Milošević, S., Škrbić, I., & Keča,
K. (2015). Improving tourist offer through inter-destination cooperation in a
tourist region. International Journal of Regional Development, 3(1), 31-49.
JP Sportski Centar "Novi Beograd". (2017). Hala Sportova "Ranko Ţarevica".
Pridobljeno iz: http://www.halasportova.rs/hala-sportova/o-hali-1, 15. Avgust
2017.
Kloiber, J. (2008). Master Thesis: Sustainable destination management - A promising
field of activity in development cooperation? Eberswalde University of applied
Science.
Koridori Srbije. (2017). Koridor 10. Pridobljeno iz: http://koridorisrbije.rs/sr-
lat/koridor-10, 27. Jul 2017.
Koridori Srbije. (2017). Koridor 11 (Beograd - Juţni Jadran). Pridobljeno iz:
http://koridorisrbije.rs/sr-lat/beograd-juzni-jadran, 27. Jul 2017.
75

Koridori Srbije. (2017). Obilaznica Beograd. Pridobljeno iz: http://koridorisrbije.rs/sr-
lat/obilaznica-beograd, 27. Jul 2017.
Kos, D. (17. Maj 2008). Vizija Ljubljane 2025. Pridobljeno iz: SiolNET.:
https://siol.net/novice/slovenija/vizija-ljubljane-2025-76462, 15. Januar 2018
Krivošejev, V. (2014). Upravljanje baštinom i odrţivi turizam. Valjevo: Narodni muzej
Valjevo.
Kvale, S. (1996). InterViews: An Introduction to Qualitative Research Interviewing.
Sage Publications.
Luka Beograd. (2017). Putničko pristanište. Pridobljeno iz:
http://www.lukabeograd.com/, 25. Jul 2017.
McKercher, B., & Du Cros, H. (2002). Cultural Tourism: The Partnership Between
Tourism and Cultural Heritage Management. Routledge.
Mestna Občina Ljubljana. (2015). Dobrošli v Ljubljani. Pridobljeno iz: Zelena
prestolnica Evrope 2017: http://www.zelenaljubljana.si/, 26. February 2017.
Mestna občina Ljubljana. (2015). EUROPEAN GREEN CAPITAL 2016. Pridobljeno iz:
Welcome to Ljubljana: http://www.greenljubljana.com/, 15. Januar 2018.
Mestna občina Ljubljana. (2018). Vizija Ljubljane 2025. Pridobljeno iz:
https://www.ljubljana.si/sl/o-ljubljani/vizija-ljubljane-2025/, 15. Januar 2018.
Metropol Palace Belgrade. (2018). A DISTINCTLY COSMOPOLITAN SOUL FOR
MEETINGS AND EVENTS. Pridobljeno iz:
http://www.metropolpalace.com/meetings/, 20. Februar 2018.
Middleton‚, V. T., & Hawkins, R. (1998). Sustainable Tourism: A Marketing
Perspective. Routledge.
Mihailović, A. (2016). Rezime rada: Medicinski turizam u Srbiji. Uţice: Visoka
poslovno-tehnička školastrukovnih studija Uţice.
Mihalič, T. (2000). Environmental management of a tourist destination: A factor of
tourism competitiveness. Tourism management, 21(1), 65-78.
Milovanović, M. (2010). Master rad: "Tematski vidovi turizma Španije". Beograd:
Univerzitet Singidunum.
Minguzzi, A. (2006). Destination competitiveness and the role of destination
management organization (DMO): an Italian experience. Tourism local systems
and networking, 197-208.
Ministarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija. (2015). Zakon o turizmu. Pridobljeno
iz: http://mtt.gov.rs/download/1(2)/ZAKON%20O%20TURIZMU.pdf, 1.
Avgust 2017.
76

Narodni muzej. (2017). Galerija fresaka. Pridobljeno iz: http://www.narodnimuzej.rs/o-
muzeju/prostori-narodnog-muzeja/galerija-fresaka/, 26. Avgust 2017.
Pašalić, S., Novaković, M., & Pelemiš, M. (2012). Projekcije razvoja mlade (školske)
populacije Republike Srpske iz demografske perspektive. Glasnik
Antropološkog društva Srbije, (47), 203-212.
Phillips, P. P., & Stawarski, C. A. (2008). Data Collection: Planning For and
Collecting All Types of Data.
Pope, C., Ziebland, S., & Mays, N. (2000). Qualitative research in health care:
analysing qualitative data. BMJ: British Medical Journal, 320(7227), 114-116.
Popesku, J. (2016). Menadţment turističke destinacije. Beograd: Univerzitet
Singidunum.
Rabotić, B. (2012). Selektivni oblici turizma. Beograd: Visoka turistička škola
strukovnih studija.
Radeljak, P., & Pejnović, D. (2009). Utjecaj turizma na odrţivi razvoj funkcionalne
regije Nacionalnog parka Krka. Godišnjak Titius: godišnjak za interdisciplinarna
istraţivanja porječja Krke, 1(1), 329-361.
Radisson Blu Old Mill Belgrade. (2018). SALE ZA SASTANKE. Pridobljeno iz:
https://www.radissonblu.com/sr/hotel-belgrade/meetings/facilites, 20. Februar
2018.
Richards, G. (2005). Cultural Tourism in Europe. Atlas.
Ritchie, J., & Crouch, G. I. (2003). The Competitive Destination: A Sustainable Tourism
Perspective. Cabi.
RTS. (29. Jul 2017). Peking od Beograda udaljen 12 i po sati, da li će avioni biti puni?
Pridobljeno iz:
http://www.rts.rs/page/stories/sr/story/13/ekonomija/2821259/peking-od-
beograda-udaljen-12-i-po-sati-da-li-ce-avioni-biti-puni.html, 10. Avgust 2017.
Sekretarijat za upravu - Sektor statistike. (1. Decembar 2017). Istraţivanje - Turizam
2017. Pridobljeno iz: https://zis.beograd.gov.rs/index.php/2013-12-03-10-50-
11/2013-11-04-10-15-34/summary/21-rhiv/187-uriz-2017-rhiv.html, 10.
Decembar 2017.
Skopljak Kresović, S. (2015). MICE Tourism and Sustainable Development - The
Challenge and Potential for Belgrade. Beograd: Univerzitet Singidunum.
Sluţbeni glasnik RS 35/94; Član 9. (2005). Pravilnik o razvrstavanju, minimalnim
uslovima i kategorizaciji ugostiteljskih objekata. Pridobljeno iz:
http://download.aktivasistem.com/uploadpropisi/Pravilnik_o_razvrstavanju,_mi
nimalnim_uslovima_i_kategorizaciji_ugostiteljskih_objekata_SGRS_do_31-
2005.pdf, 15. Avgust 2017.
77

Sofia Airport. (2017). Passengers 2015-2016. Pridobljeno iz: https://www.sofia-
airport.bg/sites/default/files/en-passengers_2016-2017_13.pdf, 1. Avgust 2017.
SRC "Tašmajdan". (2017). Hala "Aleksandar Nikolić". Pridobljeno iz:
http://www.tasmajdan.rs/hala-aleksandar-nikolic, 15. Avgust 2017.
SRC "Tašmajdan". (2017). Ledena dvorana. Pridobljeno iz:
http://www.tasmajdan.rs/ledena-dvorana, 15. Avgust 2017.
SRC "Tašmajdan". (2017). Stadion. Pridobljeno iz: http://www.tasmajdan.rs/stadion,
15. Avgust 2017.
Štark Arena. (2018). Profil Štark Arene. Pridobljeno iz:
http://starkarena.co.rs/scc/page/61/%D0%9F%D1%80%D0%BE%D1%84%D0
%B8%D0%BB+%D0%A8%D1%82%D0%B0%D1%80%D0%BA+%D0%90%
D1%80%D0%B5%D0%BD%D0%B5, 21. Januar 2018.
Šušić, V., & Mojić, J. (2014). KONGRESNI TURIZAM KAO TRŢIŠNA NIŠA
POSLOVNOG TURIZMA. Ekonomske teme, 523-539.
Sveučilište u Zadru. (2018). Kategorije znanstvene logike. Prevzeto 12. Februar 2018 iz
http://www.unizd.hr/portals/4/nastavni_mat/1_godina/metodologija/KATEGOR
IJE_ZNANSTVENE_LOGIKE.pdf
Swarbrooke, J. (1999). Sustainable Tourism Management. Cabi.
The Slovenia Times. (28. Septembar 2016). Slovenia declared world's first green
country. Pridobljeno iz: http://www.sloveniatimes.com/slovenia-declared-world-
s-first-green-country, 16. Januar 2018.
Thorne, S. (2000). Data analysis in qualitative research. Evidence-based nursing, 3(3),
68-70.
Tong, A., Sainsbury, P., & Craig, J. (2007). Consolidated criteria for reporting
qualitative research (COREQ): a 32-item checklist for interviews and focus
groups. International journal for quality in health care, 19(6), 349-357.
TripAdvisor.com. (2017). Muzeji - Beograd. Pridobljeno iz:
https://www.tripadvisor.rs/Attractions-g294472-Activities-c49-Belgrade.html,
20. Septembar 2017.
TripAdvisor.com. (2017). Kafići - Beograd. Pridobljeno iz:
https://www.tripadvisor.rs/Restaurants-g294472-c8-Belgrade.html, 15. Avgust
2017.
TripAdvisor.com. (2017). Restorani - Beograd. Pridobljeno iz:
https://www.tripadvisor.rs/Restaurants-g294472-Belgrade.html, 15. Avgust
2017.
Turistička Organizacija Beograda. (2017). Pridobljeno iz: http://www.tob.rs/en, 14.
Februar 2017.
78

Turistička Organizacija Beograda. (2017). Beogradska tvrĎava. Pridobljeno iz:
http://www.tob.rs/sta-obici/atrakcije-cir/beogradska-tvrdjava, 21. Avgust 2017
Turistička Organizacija Beograda. (2017). Konak knjeginje Ljubice. Pridobljeno iz:
www.tob.rs/sta-obici/muzeji-i-umetnost-cir/konak-kneginje-ljubice, 22. Avgust
2017.
Turistička Organizacija Srbije. (2017). Pridobljeno iz:
http://www.srbija.travel/%D0%BF%D0%BE%D1%87%D0%B5%D1%82%D0
%BD%D0%B0.283.html, 14. Februar 2017.
Turizem Ljubljana. (2018). PRIZNANJA IN NAGRADE TURISTIČNI LJUBLJANI.
Pridobljeno iz: https://www.visitljubljana.com/sl/medijsko-sredisce-
b2b/gradiva-za-medije/priznanja-in-nagrade-turisticni-ljubljani/, 15. Januar
2018.
UNWTO. (2017). Definition. Pridobljeno iz: World Tourism Organization Sustainable
Development of Tourism: http://sdt.unwto.org/content/about-us-5, 6. Jul‚ 2017.
Veselinov, D. (2016). Magistarski rad: Savremeni pristupi upravljanju turističkim
destinacijama na primeru Beograda. Beograd: Univerzitet Singidunum.
Vlada Republike Srbije, Ministarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija. (2016).
Strategija za razvoj turizma Republike Srbije za period 2016-2025. Beograd.
Vojinović, P. (19. Novembar 2013). Bomba iz Dubaija: Air Serbia naručila 10
Erbasova A320NEO! Pridobljeno iz: Tango Six:
https://tangosix.rs/2013/19/11/bomba-iz-dubaija-air-serbia-narucila-10-
erbasova-a320neo/, 19. Avgust 2017
Vujić, T. (2011). Upravljanje odrţivim razvojem turizma sa osvrtom na Republiku
Srpsku. Sinergija, Bijeljina.474-482.
Wang, Y., & Pizam, A. (Ured.). (2011). Destination Marketing and Management:
Theories and Applications. Cabi.
Wellness - Spa.rs. (2018). Spa Centri u Beogradu. Pridobljeno iz:
https://www.wellness-spa.rs/centri/beograd/, 5. Februar 2018.
World Commission on Environment and Development (WCED). (1987). Report of the
World Commission on Environment and Development: Our Common Future.
United Nations.
Zastave i grbovi Srbije. (2017). Grad Beograd. Pridobljeno iz: http://www.zastave-
grbovi.com/?jez=&menu=3, 18. Jul 2017.
Zavod za informatiku i statistiku. (2018). Pokazatelji Januar - Decembar 2017.
Pridobljeno iz: https://zis.beograd.gov.rs/images/ZIS/Files/Pokazatelji_2006.pdf,
8. Februar 2018.
79

Zavod za zaštitu spomenika kulture grada Beograda - ustanove kulture od javnog
značaja. (2012). Kulturna dobra. Pridobljeno iz:
http://beogradskonasledje.rs/arhiva-2, 21. Avgust 2017.
Zračna luka Franjo TuĎman. (2017). Statistika za 2016. godinu. Pridobljeno iz:
http://www.zagreb-airport.hr/poslovni/b2b-223/statistika/statistika-za-2016-
godinu/380, 1. Avgust 2017.

1

10 PRILOZI
Sadrţaj priloga

Prilog 1: Istraţivaĉka pitanja za intervju sa TOB
....................................................... 2
Prilog 2: Istraţivaĉka pitanja za Turistiĉki Info Centar............................................. 3
Prilog 3: Istraţivaĉka pitanja za intervju sa turistiĉkom agencijom „Sabra“
.......... 4

2

Prilog 1: Istraţivaĉka pitanja za intervju sa TOB
1. Kako ocenjujete sezonu 2017. sa aspekta posećenosti Beograda od strane domaćih i stranih
turista?
2. Koje atrakcije su bile najposećenije?
3. Iz kojih zemalja dolazi najveći broj turista?
4. Iz kojih zemalja je primetan pad/porast broja turista?
5. Koliki je broj registrovanih turista iz Srbije?
6. Na koji način se direktno komunicira sa turistima? Na koji način se evidentiraju njihove
prituţbe/pohvale/sugestije? Koje su najčešće pohvale/prituţbe turista?
7. Koliko je popunjenost turističkih brodova/Koliko puta dnevno se organizuju rečne ture?/ Na
koji način se vrši promocija tih tura?
8. Kolika je posećenost botaničke bašte „Jevremovac“? Da li postoji promocija kako bi je turisti
masovnije posetili?
9. Da li postoje „zelene“ ili „eco-friendly“ turističke ture? (cycling tour, SUP board, segway
tour...)
10. Da li postoji trţišna opravdanost za dodatnim MICE kapacitetima? Kakvi su planovi u tom
segmentu?
11. Da li postoje hoteli u Beogradu sa sertifikatom odrţivosti? (Poput „Green Globe“
sertifikata)
12. Na koji način se vrši promocija na lokalnom/meĎunarodnom nivou?
13. Na koji način i koliko često se vrši istraţivanje trţišta?
14. Na koji način i koliko često TOB vrši monotoring turističkih objekata i turističke
infrastrukture?
15. Projekti u cilju promovisanja i implementacije koncepta odrţivog turizma – koji su do sada
realizovani? – koji su u planu za bliţu/dalju budućnost?
16. Nova Strategija o razvoju turizma 2016-2025 – nema konkretnih ideja koje idu u prilog
ekološkom i odrţivom razvoju turizma – Komentar/Pojašnjenje?
17. Kakva je saradnja sa lokalnim turističkim/centrima/agencijama/organizacijama?
18. Kakva je saradnja sa gradskom i drţavnom upravom (koliko često se sastajete, u kojim
segmentima TOB ima autonomiju u procesu odlučivanja -npr. marketing aktivnosti, targetiranje
trţišta, kratkoročne aktivnosti…?)
19. Da li postoji saradnja sa drugim gradovima u zemlji i inostranstvu po pitanju edukacije i
implementacije odrţivih modela funkcionisanja, kao i zajedničkih nastupa na trţištu?
20. U čemu vidite glavnu komparativnu prednost Beograda u odnosu na druge gradove u
regionu?
21. Kakva je saradnja sa gradskim komunalnim sluţbama? Da li i na koji način podstičete
turiste, ali i lokalno stanovništvo da vodi računa o očuvanju ţivotne sredine i ureĎenosti grada?
Da li su potrebne moţda stroţe kazne?
22. Rekonstrukcija najvaţnijih turističkih i kulturno-istorijskih objekata u gradu – koliko ih je
trenutno, planovi za završetak radova, modernizacija?
23. Da li postoji i na koji način se vrši promocija i prodaja lokalnih proizvoda i ekološki
proizvoda?
Da li su proizvodi proizvedeni od strane lokalnih proizvoĎača ili su uvezeni ?
24. Da li postoje aktivne radionice ili kursevi koje za cilj imaju edukaciju ljudi o značaju
koncepta odrţivosti i odrţivog turizima ili/i ekološke osešćenosti?
25. Ukoliko postoje, na koji način se sprovode i kakav je njihov koncept? Da li postoji saradnja
sa kancelarijama EU po tom pitanju?

3

Prilog 2: Istraţivaĉka pitanja za Turistiĉki Info Centar
1. Kako ocenjujete sezonu 2017. sa aspekta posećenosti Beograda od strane domaćih i stranih
turista?

2. Koje atrakcije su bile najposećenije?

3. Iz kojih zemalja dolazi najveći broj turista?

4. Iz kojih zemalja je primetan pad/porast broja turista?

5. Koliki je broj registrovanih turista iz Srbije? Na koji način se direktno komunicira sa
turistima? Na koji način se evidentiraju njihove prituţbe/pohvale/sugestije? Koje su
najčešće pohvale/prituţbe turista?

6. Koliko je popunjenost turističkih brodova/Koliko puta dnevno se organizuju rečne ture?/ Na
koji način se vrši promocija tih tura?

7. Kolika je posećenost botaničke bašte „Jevremovac“? Da li postoji promocija kako bi je
turisti masovnije posetili?

8. Da li postoje „zelene“ ili „eco-friendly“ turističke ture? (cycling tour, SUP board, segway
tour...)

9. Da li postoji trţišna opravdanost za dodatnim MICE kapacitetima? Kakvi su planovi u tom
segmentu?

10. Da li postoje hoteli u Beogradu sa sertifikatom odrţivosti? (Poput „Green Globe“
sertifikata)

4

Prilog 3: Istraţivaĉka pitanja za intervju sa turistiĉkom agencijom
„Sabra“
1. Kako ocenjujete sezonu 2017. sa aspekta posećenosti Beograda od strane stranih turista?

2. U kom periodu godine je zabeleţen najveći broj dolazaka turista u Beograd?

3. Koje atrakcije su bile najposećenije?

4. Iz kojih zemalja dolazi najveći broj turista?

5. Iz kojih zemalja je primetan pad/porast broja turista?

6. Koje su najčešće pohvale/prituţbe turista?

7. Na koji način se vrši promocija na meĎunarodnom nivou?

8. Na koji način i koliko često se vrši istraţivanje trţišta?

9. Kakva je saradnja sa Turističkom Organizacijom Beograda? (U kom obliku saraĎujete, da li
razmenjujete informacije u cilju daljeg unapreĎenja turističke ponude grada...)

10. U čemu vidite glavnu komparativnu prednost Beograda u odnosu na druge gradove u
regionu? U kojim oblastima, po Vama, bi moralo doći do poboljšanja?

11. Koji tip turista najčešće rezerviše aranţmane za Beograd?