Uloga turizma u uravnoteženju platnobilančih odnosa Republike Hrvatske

1
UNIVERZA V LJUBLJANI
EKONOMSKA FAKULTETA

M A G I S T A R S K I    R A D

ULOGA TURIZMA U URAVNOTEŽENJU
PLATNOBILANČNIH ODNOSA REPUBLIKE HRVATSKE

Ljubljana, studeni 2002

ADRIANA JELUŠIĆ

2
IZJAVA

Studentica Adriana Jelušić izjavljujem, da sam autorica ovog magistarskog rada, koji sam
napisala pod mentorstvom prof.dr.Tanje Mihalič i sukladno sa 1.stavkom 21.člana Zakona o
autorskim i srodnim pravima dozvoljavam objavu magistarskog rada na fakultetskim
stranicama.

U Ljubljani, dana 6.11.2002.

Potpis:

3
SADRŽAJ

1.
UVOD ………………………………………………………………….……
1
1.1.
POSTAVLJANJE PROBLEMA, ZADATAK I CILJ ISTRAŽIVANJA …..
1
1.2.
METODE ISTRAŽIVANJA ………………………………………………..
2
1.3.
KOMPOZICIJA RADA …………………………………………………….
2
2.
TEORIJSKE OSNOVE TURIZMA U MEĐUNARODNOJ RAZMJENI …
4
2.1.
UTJECAJ MEĐUNARODNE RAZMJENE NA NACIONALNI
PROIZVOD S NAGLASKOM NA TURIZAM ……………………………

8
2.2.
TURIZAM KAO SLOŽENA DRUŠTVENO-EKONOMSKA POJAVA ….
11
2.3.
EKONOMSKE FUNKCIJE TURIZMA ……………………………………
14
2.4.
ZNAČENJE USLUŽNOG SEKTORA ZA MEĐUNARODNU
RAZMJENU S NAGLASKOM NA TURIZAM …………………………...

17
3.
METODOLOGIJA PLATNE BILANCE-OPĆA NAČELA ……………….
21
3.1.
MAKROEKONOMSKI MODEL PLATNE BILANCE …………………...
26
3.2.
METODOLOGIJA PRAĆENJA TURIZMA U PLATNOJ BILANCI …….
28
3.3.
PLATNOBILANČNA ANALIZA ZNAČENJA TURIZMA ………………
30
4.
TURIZAM U GOSPODARSTVU REPUBLIKE HRVATSKE ……………
31
4.1.
KRETANJE TURISTIČKIH I EKONOMSKIH POKAZATELJA ………...
31
4.2.
METODOLOGIJA PRAĆENJA TURIZMA U PLATNOJ
BILANCI REPUBLIKE HRVATSKE ……………………………………...

36
4.2.1. METODOLOGIJA ZASNOVANA NA OTKUPU I PRODAJI DEVIZA …
37
4.2.2. PRIJELAZNA METODOLOGIJA …………………………………………
39
4.2.3. ANKETNA METODOLOGIJA …………………………………………….
42
4.3.
ZNAČENJE TURIZMA U PLATNOJ BILANCI
REPUBLIKE HRVATSKE …………………………………………………

44
5.
ANALIZA PLATNOBILANČNIH UČINAKA TURIZMA NA
PRIMJERU  REPUBLIKE HRVATSKE, ŠPANJOLSKE I PORTUGALA

45
5.1.
ZNAČAJKE TURIZMA ZA ŠPANJOLSKU S ASPEKTA
PLATNE BILANCE ………………………………………………………...

45
5.2.
ZNAČAJKE TURIZMA ZA PORTUGAL S ASPEKTA
PLATNE BILANCE ………………………………………………………

48

4

5.3.

KOMPARATIVNA ANALIZA PLATNOBILANČNIH
POKAZATELJA ZA ODABRANE ZEMLJE ……………………………

49
6.
MODEL TURISTIČKIH PRIHODA I RASHODA NA PRIMJERU
REPUBLIKE HRVATSKE, ŠPANJOLSKE I PORTUGALA ……………

53
6.1.
VIŠESTRUKA REGRESIJSKA ANALIZA-TEORIJSKE POSTAVKE ….
55
6.2.
MODEL TURISTIČKIH PRIHODA ……………………………………….
57
6.2.1. IZBOR PODATAKA ZA MODEL TURISTIČKIH PRIHODA……………
59
6.2.2.  ANALIZA MODELA TURISTIČKIH PRIHODA .………………………
61
6.3.
MODEL TURISTIČKIH RASHODA ………………………………………
69
6.3.1. IZBOR PODATAKA ZA MODEL TURISTIČKIH RASHODA ………….
70
6.3.2.  ANALIZA MODELA TURISTIČKIH RASHODA.………………………
70
7.
ZAKLJUČAK ……………………………………………………………….
73
8.
LITERATURA ……………………………………………………………
76
9.
IZVORI PODATAKA ………………………………………………………
80
10.
PRILOZI

5
1. UVOD

1.1. POSTAVLJANJE PROBLEMA, ZADATAK I CILJ ISTRAŽIVANJA

Pozicioniranje na svjetskom tržištu i uključivanje u međunarodne tijekove roba, usluga i
kapitala preduvjeti su za ekonomski rast i razvoj svake zemlje. U uvjetima rastuće
globalizacije svjetske ekonomije svaka zemlja nastoji iskoristiti svoje komparativne i
konkurentske prednosti, kako bi osigurala dugoročno povećanje životnog standarda
stanovništva. Posljednjih desetak godina izražena je rastuća važnost uslužnog sektora u
međunarodnoj razmjeni, među kojima turizam zauzima istaknuto mjesto.

Ulazni trend turizma nakon drugog svjetskog rata najbolje pokazuju brojke o svjetskim
turističkim kretanjima i prihodima od turizma. Tako su se prihodi od turizma u posljednjih
dvadeset godina povećali za više od četiri puta; broj turista u putovanjima širom svijeta
povećao se od 25 milijuna ljudi u 1950. godini, na  oko 692 milijuna ljudi u 2001. godini, a
očekuje se da će u 2020. godini ta brojka narasti na 1500 milijuna ljudi (vidi Prilog 13,
Prilog 16).

Sa ekonomskog stajališta turizam ostvaruje brojne pozitivne efekte, među kojima se ističe
značaj deviznog priliva od turizma, koji u velikom broju zemalja služi za pokriće robnog
deficita. Receptivne turističke zemlje kroz potrošnju inozemnih turista dobivaju “novu”
vrijednost u nacionalnom proizvodu, koja direktno utječe na vanjsku ravnotežu zemlje i
stvara uvjete za brži ekonomski razvoj. S druge strane, manja skupina emitivnih turističkih
zemalja potiče povećanje turističke potrošnje domicilnog stanovništva, čime se smanjuje
visoki suficit robne bilance i postiže vanjska ravnoteža.

Radi potrebe kontinuiranog praćenja i analize kretanja u svjetskoj ekonomiji, sve zemlje
izrađuju platne bilance, u okviru koje se iskazuju podaci o prihodima i rashodima od
putovanja-turizma. Metodologija izrade platne bilance mijenjala se tijekom posljednjih
desetljeća sukladno promjenama u svjetskom okruženju. Podaci iz platne bilance značajan
su instrument za vođenje makroekonomske analize i ekonomske politike zemlje.

Zadatak magistarskog rada je proučiti metodologiju izrade platne bilance s posebnim
naglaskom na turizam i primijeniti metodologiju na primjeru Republike Hrvatske, uz
kritički osvrt na platnobilančne pokazatelje Republike Hrvatske u odnosu na odabrane
konkurentne turističke zemlje. Primjenom teorijskih spoznaja, zadatak je formirati model
turističkih prihoda i rashoda iz platne bilance i ispitati ga na primjeru Republike Hrvatske,
Španjolske i Portugala.

Cilj rada je upoznati se sa teorijskim osnovama značenja međunarodne razmjene za
ekonomski razvoj, s naglaskom na turizam, i definirati makroekonomske efekte
međunarodnog turizma.  Iz toga slijedi potreba izrade platne bilance kao instrumenta za
praćenje vanjske ravnoteže zemlje. Cilj rada je i prikazati metodologiju platne bilance i
primijeniti je na primjeru Republike Hrvatske. Doprinos rada je u sistematiziranju

6
turističkih i platnobilančnih pokazatelja na primjeru Republike Hrvatske, Španjolske i
Portugala, te u izradi modela turističkih prihoda i rashoda koji se može koristiti za planiranje
i predviđanje kretanja turizma u platnoj bilanci zemlje.

Vezano za predmet istraživanja i postavljene ciljeve u magistarskom radu postavljam
slijedeće hipoteze:
1. Turistički prihodi u platnoj bilanci receptivne turističke zemlje ovise o životnom
standardu na emitivnim turističkim tržištima, kretanju domicilnog deviznog tečaja i
ostvarenim noćenjima stranih turista.
2. Viši životni standard stanovništva na emitivnim turističkim tržištima dovodi do
povećanja turističke potrošnje i povećanja turističkih prihoda u receptivnim turističkim
zemljama.
3. Turistički rashodi u platnoj bilanci određeni su visinom životnog standarda domaćeg
stanovništva i kretanjem domicilnog deviznog tečaja.
4. Viši životni standard domaćeg stanovništva dovodi do povećanja turističke potrošnje i
povećanja turističkih rashoda u platnoj bilanci.

1.2. METODE ISTRAŽIVANJA

Za izučavanje tematskog područja i ostvarivanje ciljeva magistarskog rada korišten je
metodološki pristup analize postojećih teorijskih ishodišta, te empirijska analiza dostupnih
sekundarnih podataka. Prikupljanje kvalitetnih sekundarnih podataka značajno je za
tematiku ovog magistarskog rada, budući se radi o podacima koji se prate i objavljuju u
brojnim nacionalnim i međunarodnim institucijama: centralne banke, državni zavodi za
statistiku, Međunarodni monetarni fond (IMF), Svjetska banka, Europska unija (EU),
Organizacija za ekonomsku suradnju i razvoj (OECD) i druge. Veliki dio podataka prikupila
sam preko Interneta, korištenjem dostupnih baza podataka. Prilikom obrade naišla sam na
različitosti u iskazivanju istih veličina, što proizlazi iz različitih metodoloških obrazaca koje
koriste pojedine institucije.

U radu sam koristila slijedeće metode istraživanja: induktivna i deduktivna metoda, metoda
analize i sinteze, komparativna metoda, metoda klasifikacije, metoda deskripcije,
jednostavne statističke metode (analiza vremenskih nizova, stope rasta, grafički prikazi), te
multivariantna metoda višestruke regresije.

1.3. KOMPOZICIJA RADA

U uvodu rada postavljen je problem istraživanja, definiran zadatak i ciljevi magistarskog
rada, te opisane metode istraživanja i struktura rada.

U drugoj cjelini rada obrađen je teorijski aspekt značenja međunarodne razmjene i otvorene
privrede, s posebnim naglaskom na turizam. Utjecaj međunarodne razmjene kvantitivno se

7
izražava prikazanim makroekonomskim modelom otvorene privrede. U nastavku je dan
prikaz ekonomskih funkcija turizma, s naglaskom na multiplikativni utjecaj turizma na
nacionalni proizvod i devizni učinak međunarodnog turizma.  Na kraju cjeline kvantificiran
je značaj uslužnog sektora za globalnu ekonomiju, što je uvjetovalo uvođenje novih
standarda u praćenju međunarodne razmjene usluga.

U trećoj cjelini obrađen je pojam i struktura platne bilance, te prikazan metodološki okvir za
praćenje turizma u platnoj bilanci. Prikazani makroekonomski model za uravnoteženu
platnu bilancu navodi značajne elemente, koji utječu na uvozne i izvozne komponente
platne bilance.

U četvrtoj cjelini aplicirat će se teorijski model platne bilance na primjeru Republike
Hrvatske. Nakon kratkog pregleda kretanja turizma i gospodarskih pokazatelja u Republici
Hrvatskoj, biti će detaljno prikazana metodologija evidentiranja pozicije putovanja-turizma,
koja se tijekom proteklog desetljeća mijenjala i nadograđivala.

Prikaz platnobilančnih podataka za Republiku Hrvatsku dostupan je od 1993. godine, od
kada se platna bilanca sastavlja prema međunarodnom standardu, 5. izdanju Priručnika o
platnim bilancama (BPM5). Slijedi analiza turističkih podataka iz platne bilance Republike
Hrvatske za razdoblje između 1993. i 2001. godine.

U idućoj cjelini rada navedene su specifičnosti u metodologiji evidentiranja pozicije
putovanja-turizma u konkurentnim turističkim zemljama, Španjolskoj i Portugalu. U radu
sam koristila komparativnu analizu podataka za Španjolsku i Portugal zbog toga jer su te
dvije mediteranske zemlje značajni konkurentni našoj zemlji na turističkom tržištu i  imaju
sličan turistički proizvod. S druge strane, Španjolska i Portugal su zemlje članice Europske
Unije, što je značajno i za razvoj i uzlazni trend rasta turizma u tim zemljama.
Slijedi komparativna analiza podataka iz platnih bilanci Republike Hrvatske, Španjolske i
Portugala.

U šestoj cjelini rada formiran je model turističkih prihoda i rashoda iz platne bilance
korištenjem metode višestruke regresijske analize. Modeliranje je temeljeno na teorijskim
spoznajama, a vršeno je u nekoliko koraka, te su definirani modeli koji statistički i
ekonomski odgovaraju istraživanoj pojavi.

8
2. TEORIJSKE OSNOVE TURIZMA U MEĐUNARODNOJ RAZMJENI

Važnost međunarodne razmjene počela se isticati u ekonomskim istraživanjima već u
15.stoljeću u doba merkantilizma. Međunarodna razmjena je bila najvažnije sredstvo za
postizanje osnovnih ciljeva merkantilističke politike: povećanja nacionalnog bogatstva i
moći.  Već u doba merkantilizma isticala se važnost državne intervencije u smislu
ograničavanja uvoza i poticanja izvoza, a sve da bi se osigurala pozitivna platna bilanca
zemlje. Među najvažnije mjere vanjskotrgovinske politike merkantilisti su ubrajali carine,
čija je funkcija bila smanjivanje uvoza i ostvarivanje državnog prihoda. Merkantilisti su
zagovarali i uvođenje ograničenja izvoza, potičući izvoz proizvoda više faze obrade umjesto
sirovina. Ograničavajući izvoz sirovina država je utjecala na smanjivanje cijene proizvodnih
inputa u zemlji, te na povećanje konkurentnosti domaćih proizvoda na stranim tržištima.

Bogatstvo i moć izražavalo se u količini zlata i dragocjenosti, a oni se mogu dobiti samo
izvozom, ako zemlja nema prirodna nalazišta. Zato je svaka zemlja nastojala što više
izvoziti, kako bi izvozom dobila što više zlata, a time i moći i bogatstva. Budući se količina
zlata u svijetu smatrala konstantom, proizlazi da je jedna država mogla povećati svoje
bogatstvo samo na račun osiromašivanja drugih zemalja. To je nedostatak merkantilističke
teorije, budući je međunarodna razmjena dovela do ekonomskog prosperiteta ukupne
zajednice.

U vrijeme intenzivnijeg razvitka kapitalizma merkantilistička teorija je zamijenjena idejama
klasičara Adama Smitha, koji je živio i stvarao tijekom druge polovice 18.stoljeća. Osnovno
polazište klasičara je laissez faire politika, a u okviru međunarodne razmjene razvili su
poznatu teoriju apsolutnih troškova. Njihova je postavka da jedna zemlja može proizvesti
neki proizvod efikasnije od druge zemlje, ako ima apsolutnu prednost u proizvodnji tog
proizvoda, koja se mjeri utroškom rada u proizvodnji jedinice proizvoda. Neka zemlja ima
apsolutnu prednost u proizvodnji proizvoda za čiju se proizvodnju troši manje rada. U tom
slučaju zemlja se mora specijalizirati za tu proizvodnju, jer ostvaruje najbolje efekte u
međunarodnoj razmjeni.

Teoriju apsolutnih prednosti Adama Smitha modificirao je njegov sljedbenik David
Ricardo, koji uvodi pojam komparativnih prednosti. Prema Ricardu zemlja se mora
specijalizirati za proizvod i usluge za koji ima komparativnu prednost tj. relativno niže
troškove proizvodnje u odnosu na druga dobra i usluge.

Devedesetih godina ovog stoljeća Michael Porter je uveo pojam konkurentske prednosti.
Konkurentska prednost je neki aspekt dobra ili usluge koji ponuđaču tog dobra ili usluge
daje tržišnu prednost pred njegovim konkurentima, a u kojima ga njegovi konkurenti ne
mogu dostići ili prestići (Porter, 1990, str.26). Ta se prednost prije svega postiže

9
diferencijacijom proizvoda i usluga, koja je moguća individualnim pristupom potrošaču i
uvođenjem suvremenih tehnologija.

U nacionalnim okvirima konkurentnost se definira kao stupanj do kojeg država, prema
tržišnim uvjetima, proizvodi robu i usluge za međunarodno tržište, a to dugoročno povećava
realne dohotke stanovništva (The World Competitiveness Yearbook 1999, 1999, str.25).
Veća konkurentnost na svjetskom tržištu ostvaruje se prvenstveno povećanjem
produktivnosti, iako je osim toga potrebno i povećanje investicija, povećanje izdvajanja za
istraživanje i razvoj, promjene u obrazovnom sistemu, promjene u okruženju i drugo.

Konkurentnost znači sposobnost države ili poduzeća da proizvede više bogatstva nego
glavni konkurenti na svjetskom tržištu. Konkurentnost se definira i kao produkt
konkurentskih sredstava i radnog ciklusa u uvjetima rastuće internacionalizacije (The World
Competitiveness Report 1993, 1993, str.33). Konkurentska sredstva obuhvaćaju
akumulirano bogatstvo iz prošlosti (prirodna bogatstva) ili proizvode koji su rezultat
prethodnih proizvodnih procesa. U radnom procesu se sredstva pretvaraju u ekonomski
rezultat, koji je sinteza kvalitete, brzine rada, usluga i običaja. Učinkovitim korištenjem
sredstava u radnom procesu postajemo konkurenti u smislu većeg dobitka, većeg tržišnog
udjela, rasta gospodarstva i dugotrajnog trajanja ekonomskih efekata.

Povezanost između međunarodne razmjene, otvorenosti gospodarstva i brzine gospodarskog
rasta predmet je istraživanja brojnih ekonomista. Zajedničko im je obilježje dokazivanje
pozitivne veze između otvorenosti gospodarstva i dugoročnog ubrzanog rasta, odnosno
superiornost liberalizacije u odnosu na protekcionizam. Postoje međutim i suprotna
mišljenja. Tako List iznosi teorijske argumente za slučaj kad liberalizirana međunarodna
trgovina može imati štetan utjecaj na rast gospodarstva. On tvrdi da pozitivni efekti
međunarodne razmjene vrijede u slučaju da se radi o trgovini između zemalja s jednakim
stupnjem razvijenosti. U suprotnom je slobodna trgovina korisna za zemlju na višoj razini
tehnološkog napretka, dok je štetna za zemlju na nižoj razini tehnološkog napretka.

Unatoč ovakvim izdvojenim razmišljanjima, ekonomski pokazatelji razvijenih zemalja
potvrđuju da je osnovni preduvjet za dugoročan rast nacionalnih ekonomija uključenost u
međunarodne tokove roba, usluga i kapitala, odnosno razvijanje otvorene ekonomije
(Gylfason, 1997; Koves, Marer, 1991, str.125). Pojam otvorenosti ili otvorene ekonomije
često se koristi i kao sinonim za razinu liberaliziranosti vanjskotrgovinske razmjene zemlje.

Znanstvena istraživanja pokazuju da su otvorene privrede u zadnjim desetljećima rasle
mnogo brže od zatvorenijih privreda. Zemlje sa razvijenom međunarodnom razmjenom
imaju temeljne koristi na četiri područja (Knight, Scacciavillani, 1998, str.7):
−
veliko međunarodno tržište omogućava prelijevanje tehnološkog znanja iz inozemstva;
−
korištenje ekonomije opsega u području istraživanja i razvoja;
−
poticaj za nove inovacije i nove proizvode;
−
bolja informiranost i brži protok informacija.

10

Otvorenost neke privrede može se iskazati brojnim pokazateljima, prikazanim u tablici 1.

Tablica 1. Pokazatelji otvorenosti privrede
Pokazatelji otvorenosti
Izračun pokazatelja
Vanjskotrgovinski koeficijent
Izvoz roba i usluga/bruto domaći proizvod (%)
Saldo tekućeg računa
Saldo tekućeg računa/bruto domaći proizvod (%)
Međunarodne devizne rezerve
Devizne rezerve/bruto domaći proizvod (%)
Devizne rezerve/uvoz roba i usluga (%)
Vanjski dug
Vanjski dug/bruto domaći proizvod (%)
Vanjski dug/izvoz roba i usluga (%)
Odnos deviznih rezervi i vanjskog duga Devizne rezerve/vanjski dug
Izvor: Babić, 1993; Babić, 1995.

Razvijanje otvorene ekonomije i porast značenja međunarodne razmjene imali su značajan
utjecaj i na području turizma. Promjene koje su se događale u proizvodnim djelatnostima
tijekom dvadesetog stoljeća vrlo su slične promjenama u turizmu.

Početkom dvadesetog stoljeća u kapitalističkim društvima dolazi do velikih promjena
uslijed razvoja tehnike i tehnologije, brojnih inovacija, novih proizvoda, znanstvenih
otkrića, te uvođenja serijske proizvodnje. Na tržištima se javljaju mala poduzeća, koja ubrzo
povećavaju opseg svog poslovanja nastojeći sve više smanjiti fiksne troškove i osvojiti nova
tržišta zahvaljujući cjenovnoj konkurenciji.

U posljednjih desetak godina ovog stoljeća se pored velikih monopolističkih poduzeća,
pojavljuje sve više malih i srednjih poduzeća koja svojom učinkovitošću postaju
konkurentna velikim poduzećima. Zbog male tržišne veličine ona se lako i brzo
prilagođavaju tržišnim promjenama, otvorena su za novosti, ulažu u tehnološki razvoj,
otvaraju nova radna mjesta.  Cjenovna konkurencija je postala neučinkovita, te se javljaju
novi oblici necjenovne konkurencije poput borbe za kupca pomoću reklame, diferencijacija
proizvoda, naglasak na kvaliteti proizvoda i uslužnost prema individualnom kupcu.

Sličan razvojni koncept uočava se i na području turizma. Tijekom sedamdesetih i
osamdesetih godina ovog stoljeća naglašena je faza homogenizacije turističkog proizvoda i
razvoja masovnog turizma. Nastaju velika turistička poduzeća koja izlaze na međunarodno
tržište, motivirana ostvarenjem viših profitnih stopa. No kao i u ostalim djelatnostima, tako i
u turizmu, u suvremenim uvjetima primarni naglasak mora biti na razvijanju konkurentskih
prednosti zemlje i individualnom pristupu potrošaču diferenciranim turističkim proizvodom.
Pokazalo se da je to najuspješnija strategija za ostvarenje rasta turističkih pokazatelja, čime
se pozitivno utječe na ukupni ekonomski rast zemlje.

U turističkoj literaturi dan je naglasak na komparativne i konkurentske prednosti koje potiču
turistički razvoj zemlje. Komparativne prednosti obuhvaćaju tzv. primarnu turističku

11
ponudu, odnosno prirodne, kulturne i društvene privlačnosti zemlje. Konkurentske prednosti
obuhvaćaju tzv. sekundarnu turističku ponudu odnosno turističku infrastrukturu, te ljudske
resurse i menadžment u turizmu. Obje vrste turističke ponude su međuovisne; tako se bez
turističke infrastrukture turističke privlačnosti ne mogu prodati na turističkom tržištu i
obrnuto bez privlačnosti turistička infrastruktura nema turističke svrhe.

Komparativne i konkurentske turističke prednosti potiču turističku potražnju na globalnom
tržištu. Zahvaljujući njima turistička zemlja ostvaruje svoje mjesto u međunarodnoj
turističkoj razmjeni. Važno je naglasiti da se vrijednosti elemenata komparativne prednosti
ne umanjuju korištenjem turizma ako se vodi računa o negativnim eksternalijama turizma.

Na konkurentnost zemlje utječe osam najznačajnijih faktora: domaće gospodarstvo,
internacionalizacija, vlada, financije, infrastruktura, menadžment, znanost i tehnologija, te
stanovništvo. Sa stajališta turizma značenje ovih faktora se može objasniti kao:
−
domaće gospodarstvo treba pratiti promjene na svjetskom turističkom tržištu i
prilagođavati im se, čime se povećava konkurentnost domaćih poduzeća u turizmu;
−
internacionalizacija kao faktor ima značenje za velika međunarodna poduzeća u turizmu
koja posluju globalno, primjerice veliki hotelski lanci;
−
vlade država značajne su za političko, ekonomsko i socijalno okruženje koje je značajno
za kontinuirani i rastući dolazak stranih turista;
−
financijski sustav zemlje mora biti razvijen i poticajan za ulazak stranih investicija na
području turizma;
−
infrastruktura je važan preduvjet za ukupan razvoj gospodarstva, a od velike je važnosti
za razvoj turizma, ona obuhvaća ne samo prometnu infrastrukturu već i komunikacijsku
infrastrukturu koja treba biti razvijena za pružanje brzih i točnih informacija turistima;
−
uspješan menadžment je značajan faktor za razvoj turizma; to je osnova za povećanje
kvalitete međunarodnog turizma;
−
znanost i tehnologija su značajni za uvođenje novih tehnologija u turizmu, u smislu
modernizacije tehnoloških procesa u hotelima i slično;
−
stanovništvo je značajan faktor sa stajališta obrazovne strukture i razvijanja pozitivnog
stava prema međunarodnom turizmu; čim je obrazovna struktura viša to je i veća
vjerojatnost da će doći do povećanja konkurentnosti na međunarodnom turističkom
tržištu zbog pružanja kvalitetnije turističke usluge.

12
2.1. UTJECAJ MEĐUNARODNE RAZMJENE NA NACIONALNI PROIZVOD S
NAGLASKOM NA TURIZAM

Ekonomski rast i međunarodna razmjena usko su povezani. Međunarodna razmjena može
ubrzati ekonomski rast, ako izvoz ima tendenciju bržeg rasta od uvoza ili ga, u suprotnom,
kočiti. Ako je izvoz veći od uvoza, znači da je domaća proizvodnja veća od domaće
potrošnje. Zbog toga svaka promjena neto izvoza ili neto uvoza rezultira u, ceteris paribus,
odgovarajućim promjenama nacionalnog proizvoda. Što god je veći udio neto izvoza ili neto
uvoza u domaćem proizvodu, to su i fluktuacije domaćeg proizvoda veće. Značenje
međunarodne razmjene i kružni tijek procesa reprodukcije otvorene privrede prikazan je na
slici 1.

Slika 1. Analiza kružnog tijeka privredne aktivnosti otvorene privrede

Izvor: Babić, 1995, str.136.

Autonomno povećanje priliva od međunarodnog turizma, u uvjetima nepotpune
zaposlenosti, ima direktne i multiplikativne efekte na nacionalni proizvod, kao i povećanje
bilo koje druge komponente autonomne potrošnje i izvoza. Povećanje agregatne potrošnje
za priliv od međunarodnog turizma povećava ravnotežni nacionalni proizvod, što je
prikazano na slici 2.

13

Slika 2. Utjecaj izvoza na nacionalni proizvod

Legenda:
C…….
osobna potrošnja
I……. domaće bruto investicije
G…… javna potrošnja
X …... izvoz
Y…… bruto nacionalni proizvod
AS …. agregatna ponuda
AD … agregatna potražnja

14
Izvor: Babić, 1995, str.384

Uvoz robe i usluge nema multiplikativnih efekata na stvaranje nacionalnog proizvoda. U
situaciji nepotpune zaposlenosti, uvoz roba i usluga znači gubitak multiplikativnih efekata
koji bi nastali eventualnom supstitucijom uvoza domaćom proizvodnjom. Jedan dio uvoza,
međutim, nije moguće supstituirati (iz ekonomskih, tehničkih ili drugih razloga) domaćom
proizvodnjom. To je tzv. nekonkurentni uvoz i on je funkcija domaće proizvodnje.  Odliv od
međunarodnog turizma spada pod kategoriju uvoza robe i usluga.

Pretpostavimo li linearnu zavisnost ukupnog uvoza od domaćeg proizvoda, funkcija uvoza
glasi:
Y
m
M
M
×
+
=
0

gdje je:
M…...  uvoz
M0….. autonomni uvoz
m…… granična sklonost uvozu; gdje je 0<m<1

Makroekonomski model otvorene ekonomije glasi:
M
X
G
I
C
Y
−
+
+
+
=

Razlika između izvoza i uvoza (X-M) naziva se vanjskotrgovinska bilanca. Ako je izvoz
veći od uvoza ona je pozitivna; u slučaju da je X=M ona je u ravnoteži, odnosno u slučaju
da je izvoz manji od uvoza vanjskotrgovinska bilanca je u deficitu.

Iz prethodne relacije slijedi da se eventualna razlika između narodnog proizvoda Y i
domaćih komponenti autonomne potrošnje (C+I+G) pokriva saldom vanjskotrgovinske
bilance (X-M).
M
X
G
I
C
Y
−
=
+
+
−
)
(

Prilikom formiranja makroekonomskog modela polazimo od pretpostavke male zemlje, te se
izvoz tretira kao egzogena varijabla, čija veličina ovisi o mogućnosti plasiranja domaćih
proizvoda na svjetsko tržište.

U slučaju da i komponentu uvoza tretiramo kao autonomnu komponentu, vanjskotrgovinska
razmjena utjecat će na multiplikativno povećanje, odnosno smanjenje nacionalnog
proizvoda zavisno od odnosa između X i M:
)
(
)
1
(
1
1
)
(
M
X
t
M
X
d
dY
−
−
−
=
−
β

gdje je:
t…….. porezna stopa
α…….
autonomna potrošnja
β……. granična sklonost potrošnji

15

Ako je jedan dio uvoza ovisan o domaćoj proizvodnji polazi se od pretpostavke da je
autonomni uvoz nula, te funkcija uvoza glasi:

mY
M =

Polazni model za izračun vanjskotrgovinskog multiplikatora tada glasi (Babić, 1995,
str.387; Smeral, 1995, str.21):

M
X
G
I
C
Y
−
+
+
+
=

Yd
C
×
+
=
β
α

)
1
(
t
Y
Yd
−
=

mY
M =

Iz modela slijedi vrijednost multiplikatora:
(
)
(
)
m
t +
−
−
1
1
1
β

Povećanje bilo koje komponente autonomne potrošnje (α, I, G, X) za jednu jedinicu dovesti
će do povećanja nacionalnog proizvoda za veličinu multiplikatora. Multiplikator otvorene
privrede manji je od multiplikatora zatvorene privrede, što znači da uvoz djeluje na
smanjenje multiplikatora, a time i na smanjenje amplituda u cikličkom kretanju narodnog
dohotka. Na taj način uvoz smanjuje i mogući porast narodnog dohotka koji rezultira iz
jediničnog povećanja bilo koje komponente autonomne potrošnje, ali i moguće opadanje
narodnog dohotka uvjetovano smanjenjem bilo koje komponente autonomne potrošnje,
primjerice u recesiji.
β
β
β
−
<
−
−
<
+
−
−
1
1
)
1
(
1
1
)
1
(
1
1
t
m
t

Ako se funkcija uvoza izrazi kao funcija raspoloživog nacionalnog dohotka
Yd
m
M
×
=

slijedi vrijednost multiplikatora (Smeral, 1995, str.22):
(
)(
)
(
)
1
1
1
+
−
−
m
t
β
.

Budući je
(
)(
)
(
)
1
1
1
+
−
−
m
t
β
>
(
)
(
)
m
t +
−
−
1
1
1
β
 slijedi da su multiplikativni efekti veći u
slučaju izražavanja nekonkurentnog uvoza kao komponente raspoloživog nacionalnog
proizvoda.

Zaključno, devizni priliv od turizma multiplikativno utječe na povećanje nacionalnog
proizvoda i tretira se kao izvozna komponent, dok devizni odliv od turizma ili uvoz za
potrebe turizma utječe na smanjenje nacionalnog proizvoda i tretira se kao uvozna
komponenta u makroekonomskom modelu otvorene privrede.

16
2.2. TURIZAM KAO SLOŽENA DRUŠTVENO-EKONOMSKA POJAVA

Počeci razvoja turizma datiraju još iz perioda humanizma i renesanse, budući se u navikama
putnika iz tog vremena može uočiti sličnost s željama i navikama suvremenog turiste.
Preteče suvremenih turista tijekom 17. i 18. stoljeća bili su i članovi plemstva, čija su djeca
odlazila na obrazovanje u inozemstvo. U doba romantizma u turističke tijekove se uključuju
brojni pjesnici, književnici, filozofi, slikari i drugi umjetnici (neki od njih su J.J.Rousseau,
Goethe, Chateaubriand, Byron, Heine, Dumas, Stendahl, Wagner, Ruskin, Nietsche i drugi).

O turizmu, u suvremenom smislu, se može govoriti tek kada je dostignut određeni stupanj
društveno-ekonomskog razvitka, te se u turističke tijekove mogao uključiti veći broj ljudi, a
zadovoljena su dva bitna preduvjeta: slobodno vrijeme i financijska sredstva. Iz
novonastalih potreba ljudi i navika putovanja razvila se sredinom 19. stoljeća, vrsta
putovanja koja se može nazvati turizmom. To je putovanje radi odmora, razonode, zabave,
kulturnih i sličnih potreba, te rekreacije tijela  duha. Ljudske potrebe i navike su osnovne
determinante obilježja turista i odrednice za kreiranje turističke ponude i potražnje u
suvremenim uvjetima.

Od brojnih definicija turizma izdvajamo definiciju Waltera Hunzikera i Kurta Krapfa iz
1942.godine, koju je 1954.godine prihvatilo i Međunarodno udruženje znanstvenih
turističkih eksperata AIEST, a koja glasi: “Turizam je skup odnosa i pojava koje proizlaze iz
putovanja i boravka posjetilaca u nekom mjestu, ako se tim boravkom ne zasniva stalno
prebivalište i ako s takvim boravkom nije povezana nikakva njihova privredna djelatnost”
(Hunziker, Krapf, 1942, str.21).

Kontinuirani ekonomski napredak i brzi turistički razvoj tijekom 20. stoljeća doveli su do
potrebe za proširenjem definicije turizma, te su turistički stručnjaci i Svjetska turistička
organizacija na Međunarodnoj konferenciji u Ottawi 1991. godine prihvatili dopunjenu
definiciju turizma koja glasi: “Turizam je splet odnosa i pojava, povezanih sa aktivnošću
osoba, koje putuju i borave izvan mjesta stalnog prebivališta neprekidno do najviše godine
dana iz osobnog zadovoljstva, poslovnih i drugih razloga” (Recommendations on Tourism
Statistics, 1994, str.40).

Time je otvorena mogućnost da se turizmom može proglasiti sve što je u funkciji
podmirenja turističkih potreba, tj. skup djelatnosti na receptivnom području koje
zadovoljavaju određenu potrebu potrošača1.

Pojam posjetitelja, putnika ili turista je drugi temeljni pojam u ekonomici turizma.
Definicija i njezin obuhvat, te termini koji su se koristili za navedeni pojam mijenjali su se i
dopunjavali tijekom vremena. Definicija pojma posjetitelj, prema međunarodnoj

1usporediti sa definicijama turizma Lundberg et al., 1995, str.4-9; Witt, Moutinho, 1994, str.1-7; Burkart,
Medlik, 1974, str.3-24.

17
konferenciji Svjetske turističke organizacije u Ottawi iz 1991. godine glasi: “Posjetiteljima
nazivamo sve vrste putnika koji putuju iz turističkih razloga. Posjetitelj je osoba koja putuje
u neko mjesto koje se razlikuje od njegove uobičajene sredine, na rok manji od 12 mjeseci, s
bilo kojim ciljem putovanja, osim obavljanja djelatnosti koja mu se plaća iz izvora u
posjećenom mjestu “ (Recommendations on Tourism Statistics, 1994, str.47). Posjetitelji se
dijele na dvije kategorije: turisti (posjetitelji koji prenoće u posjećenom mjestu) i
jednodnevni posjetitelji (izletnici, ekskurzionisti). Klasifikacija posjetitelja prikazana je na
slici 3.

Turist je svaka osoba koja u mjestu izvan svoje uobičajene sredine provede najmanje jednu
noć u ugostiteljskom ili drugom objektu za smještaj gostiju, radi odmora ili rekreacije,
zdravlja,
studija,
sporta,
vjere,
porodice,
poslova,
javnih
misija
i
skupova
(Recommendations on Tourism Statistics, 1994, str.50).

Turistima se ne smatraju (Recommendations on Tourism Statistics, 1994, str.53):
−
osobe koje ulaze ili napuštaju zemlju kao migranti, uključujući uzdržavane osobe koje
ih prate ili im se pridružuju;
−
pogranični radnici s mjestom stalnog prebivališta u stranoj zemlji, a mjestom rada u
datoj zemlji;
−
diplomati, konzularni predstavnici i članovi vojnih snaga kada putuju iz svoje  matične
zemlje u zemlju gdje obavljaju posao i obratno, uključujući i kućansku poslugu i
uzdržavane osobe koje ih prate ili im se pridružuju;
−
osobe koje putuju kao prognanici;
−
osobe u tranzitu koje formalno ne ulaze u zemlju kroz kontrolu putovnica, kao što su
putnici u zračnom tranzitu;
−
rezidenti koji putuju u drugo mjesto unutar zemlje s namjerom da se tamo stalno
nastane;
−
rezidenti koji putuju na privremeni rad u podružnice poduzeća unutar date zemlje;
−
rezidenti koji putuju u drugo mjesto s namjerom obavljanja aktivnosti koja je
financirana iz mjesta prebivališta;
−
rezidenti koje redovito ili često putuju između susjednih mjesta na rad ili studij;
−
nomadi i osobe bez stalnog prebivališta;
−
vojnici na manevrima.

Strani turisti se klasificiraju prema zemlji prebivališta. Zemlja prebivališta je zemlja u kojoj
je osoba stalno nastanjena u posljednjoj godini, odnosno, u kojoj osoba živi kraći vremenski
period i namjerava se vratiti unutar 12 mjeseci i nastaviti ondje živjeti. Sa statističkog
stajališta ovom se načelu daje prednost u odnosu na zemlju nacionalnosti ili državljanstva.
To znači da se državljani koji imaju prebivalište u inozemstvu i borave kraći period u svojoj
rodnoj zemlji svrstavaju u strane turiste (Recommendations on Tourism Statistics, 1994,
str.54; Methodological Giudelines in Basic Tourism and Travel Statistics, 1996, str.15).

Domaćim turistima se smatraju osobe koje putuju unutar svoje zemlje, ali izvan svoje
uobičajene sredine tijekom vremenskog perioda koji ne prelazi 12 mjeseci i koji putuju iz

18
turističkih razloga. Izletnik je osoba koja putuje i boravi izvan svoje uobičajene sredine, ali
ne noći u kolektivnim ili privatnim jedinicama za smještaj u mjestu boravka.

Slika 3. Statistička klasifikacija posjetitelja

(1) Posjetitelji koji borave najmanje jednu noć u zemlji koju posjećuju, ali kraće od jedne godine.
(2) Strane posade aviona ili brodova koje koriste smještaj u zemlji koju posjećuju
(3) Posjetitelji koji ne noće u posjećenoj zemlji iako postoji mogućnost posjete tijekom dana ili više dana i koji se vraćaju na svoj brod ili
vlak da bi prespavali
(4) Uobičajeno uključeni u ekskurzioniste, to su osobe na krstarenju koje noće na brodu a mogu biti i u više jednodnevnih izleta.
(5) Posjetitelji koji dolaze i odlaze istog dana
(6) Posade koje nisu rezidenti zemlje koju posjećuju i koji ostaju u zemlji samo za jedan dan
(/) Putnici koji putuju iz zemlje domicila u drugu zemlju na dužnost i obratno (uključujući kućnu poslugu i uzdržavanu pratnju)
(8) Putnici koji ne napuštaju tranzitno područje zračnih ili brodskih luka. U određenoj zemlji, tranzit može uključivati i boravak od jednog
ili više dana. U tom slučaju oni trebaju biti uključeni u statistiku posjetitelja.
(9) Glavni motivi posjeta prema definiciji Konferencija UN u Rimu 1963.
Izvor: Collection and Compilation of Tourism Statistics, 1995, str.21

2.3. EKONOMSKE FUNKCIJE TURIZMA

Trendovi kretanja turizma uvjetovali su da se ovom ekonomskom i društvenom fenomenu
pristupi sa velikom pozornošću i to sa različitih znanstvenih aspekata. Za ekonomiste je
najznačajnije istraživanje ekonomskih efekata turizma, a polazišna osnova istraživanja
uvijek je turist potrošač.

Glavne ekonomske funkcije turizma su (Marković, 1972, str.31):
−
multiplikativna funkcija;
−
induktivna funkcija;
−
konverziona funkcija;
−
funkcija zapošljavanja u tercijarnim djelatnostima;
−
funkcija u razvijanju privredno nerazvijenih područja;
−
djelovanje turizma na uravnoteženje robno-novčanih odnosa;
−
funkcija turizma u međunarodnoj ekonomskoj razmjeni, posebno s gledišta platne
bilance.

Najuočljivije djelovanje turizma na ekonomsku aktivnost povezano je s turističkom
potrošnjom, koju turisti ostvaruju na turističkom putovanju za vrijeme privremenog boravka
(Wagner, 1997, str.600). Podmirenje te potrošnje, u receptivnim turističkim zemljama,

19
zahtijeva angažman više djelatnosti čijim proizvodima i uslugama turisti neposredno
podmiruju svoje potrebe (Dwyer, Forsyth, 1997, str.230). Posredno se za podmirenje te
potrošnje, kroz složeni sistem međusektorskih odnosa, uključuje, s većim ili manjim
intenzitetom, cjelokupna privredna struktura zemlje (Manente, Mingetti, 1998, str.53;
Hitrec, 1999, str.3). Turistički prihodi povećavaju ukupni domaći proizvod zemlje, kako
prelijevanjem već stvorenog dohotka, kroz domaću i inozemnu turističku potrošnju, tako i
stvaranjem novostvorene vrijednosti, zaposlenosti, osobne potrošnje i državnih prihoda
(Faulken, Valerio, 1998, str.32).

Vezano za temu ovog magistarskog rada značajno je naglasiti da je problematika turističke
potrošnje i njezinih posljedica na ekonomiju zemlje uvoznice i izvoznice turističkih usluga
usko povezana sa problematikom platne bilance u kojoj se evidentiraju devizni prilivi i
rashodi od turističke potrošnje. Ovisno o komparativnim i konkurentskim prednostima za
razvoj turizma, ekonomskoj politici zemlje i stanju pojedinih stavaka platne bilance, zemlje
mogu ostvarivati pozitivan ili negativan devizni učinak od turizma. Uobičajeno je da
tradicionalne receptivne turističke zemlje ostvaruju pozitivan devizni učinak od turizma, što
značajno doprinosi uravnoteženju njihove tekuće bilance i ukupne platne bilance. S druge
strane emitivne turističke zemlje, često su zbog ekonomskih razloga, motivirane za
povećanje deviznog odliva od turizma, što također doprinosi uravnoteženju njihove platne
bilance.

Iz navedenog slijedi, da je u analizi pojedinih ekonomskih funkcija turizma, pa tako i
funkcija turizma u međunarodnoj ekonomskoj razmjeni, ograničavajuće ako se pristupi
samo s tog aspekta, budući je ova funkcija direktno povezana sa multiplikativnom i
induktivnom funkcijom, a posredno i sa svim ostalim funkcijama turizma.

S gledišta ekonomskih funkcija turizma, javlja se potreba redefiniranja pojma turizma, a
veliki broj autora opredjeljuje turizam kao turističku industriju. Pojam turistička industrija u
tom slučaju obuhvaća sve djelatnosti koje proizvode proizvode i usluge za turiste.

U svjetskim i europskim okvirima postoje dvije temeljne klasificikacije djelatnosti u kojima
turizam nema svoje samostalno područje. Prva je klasificikacije Ujedinjenih naroda koju su
izradili stručnjaci njihove statističke službe (UNSTAT) pod nazivom International Standard
Industrial Classification of all Economic Activities (ISIC). Druga je klasifikacija Europske
unije koju su izradili stručnjaci statističke službe (EUROSTAT), pod nazivom
Nomenclature Generale des Activites economiques dans le Communantees Europeenes
(NACE).

Iz navedenih klasificikacija moguće je definirati dva područja za potrebe istraživanja
turizma:
−
sektor HORECA/TA (HOtels and similar establishements-područje H, REstaurants,
CAfes and bars-područje H i Travel Agencies-područje I, razred 63.30);
−
ostale djelatnosti direktno ili indirektno povezana s turizmom, koje nisu obuhvaćene u
HORECA/TA.

20

Za potrebe analize turizma u Republici Hrvatskoj mogu se izdvojiti najznačajnije
djelatnosti, iz Nacionalne klasifikacije djelatnosti (Zakon o nacionalnoj klasifikaciji
djelatnosti, 1995):
−
hoteli i restorani (područje H-uključuje djelatnost svih smještajnih jedinica: hoteli,
moteli, kampovi, omladinski hoteli, učenički domovi, restorani, barovi, kantine,
catering);
−
djelatnosti putničkih agencija i turoperatora (područje I, podrazred 63.301);
−
djelatnosti putničkih agencija posrednika (područje I, podrazred 60.302);
−
djelatnosti turističkih vodiča i ostale usluge turistima (područje I, podrazred 60.303);
−
djelatnosti medicinske i stomatološke prakse (područje N, razredi 85.12 i 85.13);
−
upravljanje sportskim arenama i stadionima (područje O, razred 92.61);
−
djelatnosti marina (područje O, podrazred 92.621);
−
djelatnosti kockaranja i klađenja (područje O, razred 92.71).

Turizam multiplikativno utječe na sve druge djelatnosti, s većim ili manjim  udjelom, no
kvantitativno izračunavanje značenja turizma moguće je korištenjem određenih
matematičkih metoda (input-output metoda), koje kao i sve metode imaju određene
pretpostavke od kojih se polazi u istraživanju, a što ograničava primjenu rezultata
istraživanja (Zhou, 1997, str.78). Ispitivanje multiplikativnih ekefakata turizma česta je
tema istraživanja na području turizma. Sistematični pristup značenja metode da li su Archer
i Fletcher (Archer, Fletcher, 1996, str.32; Archer, 1995, str.20), a aplikativni izračun
multiplikatora izveden je za Južnu Koreju (Choong-Ki, Kwon, 1995), Izrael (Freeman,
Sultan, 1997), Mauricius (Durbarry, 2002), Bermuda (Archer, 1995), Sejšele (Archer,
Fletcher, 1996), Republiku Hrvatsku (Jurčić, 1998) i brojne druge zemlje.

Svjetska turistička organizacija je za potrebe praćenja turističke industrije početkom
devedesetih ponudila metolodološki obrazac SICTA (Standard International Classification
of Tourism Activities), koji predstavlja dopunu klasifikacija djelatnosti ISIC i NACE, gdje
su sve nacionalne djelatnosti definirane ovisno o sudjelovanju u ponudi turističkih
proizvoda i usluga. No niti klasifikacijom SICTA nije uspostavljena sektorska osnova
turističke djelatnosti, budući je središte istraživanja u turističkoj potrošnji i turističkom
potrošaču, a ne u turističkoj proizvodnji.

Osim metodologije SICTA, za istraživanje ekonomskih funkcija turizma Svjetska turistička
organizacija, u suradnji sa organizacijama OECD i UN, razvila je i metodologiju satelitskih
turističkih računa (Tourism Satellite Account: Recommended Methodological Framework,
2001). Ova metodologija ima polazišne elemente sukladne sa Sustavom društvenih računa
Ujedinjenih naroda (1993 SNA). Satelitski turistički račun temelji se na ravnoteži između
potražnje za robom i uslugama od strane turista i njihove ponude, a s ciljem da se istraži
kako ta ponuda utječe na sve ostale ekonomske aktivnosti (Frechtling, 1999).

Satelitski turistički račun za jednu zemlju treba dati slijedeće informacije:

21
−
izračun makroekonomskih agregata za definiranje ekonomskog značenja turizma:
dodana vrijednost od turizma, turistički bruto domaći proizvod;
−
detaljne informacije o turističkoj potrošnji i kako se ona zadovoljava –iz domaćih izvora
ili uvoza;
−
proizvodni račun turističke industrije sa brojem zaposlenih i vezom sa ostalim
ekonomskim aktivnostima;
−
informacije za ekonomske analize turizma na nacionalnoj i međunarodnoj razini;
−
vezu između ekonomskih podataka i drugih baza podataka (migracijska statistika, broj
vozila).

Unatoč nastojanjima Svjetske turističke organizacije i turističkih djelatnika na unapređenju
statističke metodologije i praćenja turizma, većina statističkih istraživanja iz područja
turizma i dalje je usmjerena na prikupljanje, obradu i publiciranje podataka o broju turista i
noćenja u smještajnim objektima. Za potrebe sustavnog praćenja turizma od velike pomoći
su i drugi statistički sustavi kao štu su migracijska statistika, statistika kućanstva, sustav
nacionalnih računa, bilanca plaćanja i statistika prometa.

22
2.4. ZNAČENJE USLUŽNOG SEKTORA ZA MEĐUNARODNU RAZMJENU S
NAGLASKOM NA TURIZAM

Od početka 20.stoljeća ekonomski razvoj uzrokuje smanjenje značenja primarnih djelatnosti
(poljoprivreda, šumarstvo, lov i ribolov, rudarstvo), uz tendenciju rasta značenja
sekundarnog sektora. U posljednjim desetljećima 20. stoljeća dolazi do izrazito dinamičkog
razvoja svjetske ekonomije, a dominantan ekonomski sektor postaju uslužne djelatnosti.2

Temeljni pojam uslužnog sektora je pojam usluga. Usluge obuhvaćaju heterogenu skupinu
proizvoda i usluga koje je teško objediniti jednostavnom definicijom. Definicija usluga
prema Sustavu nacionalnih računa (1993 SNA) glasi: ”Usluge nisu odvojeni entiteti nad
kojima mogu biti ustanovljena vlasnička pravila. Njihova prodaja ne može biti odvojena od
njihove proizvodnje. Usluge su heterogeni outputi proizvedeni prema zahtjevu potrošača, a
tipično za njih je da se sastoje od promjena u stanju potrošačke jedinice koje je rezultat
aktivnosti proizvođača izvršene na traženje potrošača. Do konačnog završetka njihove
proizvodnje usluge moraju biti isporučene potrošačima" (Sustav nacionalnih računa 1993,
1997, str.175).

Uslužni sektor ostvaruje rastuće stope rasta najviše zahvaljujući međunarodnoj razmjeni i
trendu globalizacije svjetske ekonomije. Globalizacija svjetske ekonomije direktno je
potaknuta velikim napretkom u prijevoznoj i komunikacijskoj tehnologiji, liberalizaciji
trgovine i investicijama, promjenama u organizaciji poduzeća i strategijama, te promjenama
u ljudskim potrebama i navikama.

Konvencionalna definicija globalizacije podrazumijeva proces otvaranja i liberalizacije
nacionalnih financijskih tržišta i njihova stapanja u globalno tržište kapitala. Ponekad se pod
tim pojmom podrazumijeva međunarodna integracija dobara, usluga, tehnologije, rada i
kapitala, te se u tom slučaju govori o globalizaciji u širem smislu (Slaughter, Swagel, 1997,
str.1). U globalnim transformacijskim procesima uslužni sektor zauzima značajno mjesto
kao jedno od najpropulzivnijih ekonomskih područja.

Zbog rastuće važnosti usluga, na inicijativu Ujedinjenih naroda, izrađena je metodologija
statističkog praćenja međunarodne trgovine uslugama pod nazivom Manual on Statistics of
International Trade in Services.  Poticaj izradi ovog priručnika dala je Svjetska trgovinska
organizacija (World Trade Organization), koja je 1995. godine objavila pravila ponašanja
zemalja u međunarodnoj razmjeni usluga, poznata pod nazivom GATS (General Agreement
on Trade in Services)3.

2Do 1935.godine te su se djelatnosti nazivale tercijarnim djelatnostima, sve dok A.G.Fischer nije predložio
naziv uslužne djelatnosti.
3Osim navedenog dokumenta Svjetska trgovinska organizacije objavila je još dva značajna dokumenta za
međunarodnu razmjenu: GATT (General Agreement on Tariffs and Trade) donešen 1994.godine za robnu
razmjenu i TRIPS (Agreement on Trade-Related Aspects of Intellecutal Property Rights) iz 1995.godine.

23
Prema međunarodnim standardima GATS, pružanje usluga može se ostvariti na četiri načina
(General Agreement on Trade in Services, 1995, str.35):
1. Usluga u inozemstvo (Cross Border Supply)-u ovom slučaju potrošač ostaje u svojoj
domicilnoj zemlji, dok usluga prelazi iz jedne zemlje u drugu. Isporuka usluge može biti
preko telefona, faksa, Interneta, televizije ili slanjem dokumenta, diska ili trake preko
granice;

2. Potrošnja u inozemstvu (Consumption Abroad)-u ovom slučaju potrošač odlazi u
nerezidentnu zemlju, gdje konzumira uslugu. Primjer su turističke usluge, zdravstvene
usluge strancima, učenje stranih jezika, popravak brodova u stranim lukama;

3. Komercijalna prisutnost (Commercial Presence)-pružanje usluge u stranoj zemlji
posredstvom stranog poduzeća registriranog u toj zemlji;

4. Prisutnost fizičke osobe (Presence of Natural Person)-pružanje usluge u stranoj zemlji
posredstvom strane fizičke osobe u toj zemlji.

Praćenje i analiziranje međunarodne razmjene usluga slabije je razvijeno u odnosu na
međunarodnu razmjenu roba, kako zbog složenosti obuhvata uslužnih djelatnosti, tako i
zbog zaostajanja u primjeni metodoloških alata za praćenje uslužnih djelatnosti.  Statističko
praćenje i iskazivanje podataka o međunarodnim uslugama temeljeno na zajedničkim
standardima, treba biti cilj svake nacionalne ekonomije, a preporuka je Ujedinjenih naroda
da se primjenjuju slijedeći postupci i metode (Manual on Statistics of International Trade in
Services, 2001, str.18):
−
praćenje platne bilance prema metodologiji objavljenoj u petom izdanju Priručniku o
platnim bilancama (Balance of Payments Manual);
−
izraditi i pratiti proširenu platnu bilancu praćenja usluga (Extended Balance of
Payments for Services) i to prvenstveno za uslužne djelatnosti koje su značajne za
pojedinu zemlju;
−
pratiti statistiku investiranja u inozemstvo (Foreign Direct Investment Statistics);
−
uvesti Statistiku međunarodne razmjene multinacionalnih kompanija (Foreign Affiliate
Trade Statistics, FATS) i pratiti osnovne varijable: prodaja, output, zaposlenost, dodana
vrijednost, izvoz i uvoz roba i usluga, broj poduzeća;
−
uspoređivati podatke o međunarodnoj razmjeni usluga između partnerskih zemalja;
−
razvrstati podatke o međunarodnoj razmjeni usluga prema navedena četiri oblika
usluga.

Iskazano u brojkama međunarodna razmjena ima izrazitu tendenciju rasta. Navedeni trend
je posebno naglašen tijekom dvadesetog stoljeća. Međunarodna razmjena i proizvodnja
intenzivno rastu nakon II svjetskog rata. U razdoblju između 1980-2001. godine
međunarodna razmjena roba i usluga je rasla po stopi od 5,6% godišnje, dok je svjetska
proizvodnja rasla po stopi od 4,8% godišnje (vidi Prilog 1). U razdoblju između 1980-1985.

24
godine stope rasta bile su znatno niže, oko 1% godišnje, a najveće stope rasta bile su u
razdoblju 1986-1990.godine, kada je međunarodna razmjena rasla sa 13,3% godišnje, a
svjetska proizvodnja 10,5% godišnje. Posebno su uspješne bile 1986. i 1987. godina. Nakon
uspješne prve polovice devedesetih godina, slijedi usporenje ekonomskog rasta u drugoj
polovici. Tako je stopa rasta svjetske proizvodnje u razdoblju 1996-2001. godine iznosila
svega 1% godišnje, budući je u 2001. godini došlo do usporavanja ekonomskog rasta.
Procjene kretanja međunarodne razmjene i svjetske proizvodnje za 2002. i 2003. godinu su
pozitivne, te se očekuje daljnji uzlazni trend kretanja ovih ekonomskih veličina.

Međunarodna robna razmjena ima dominantno značenje u svjetskoj međunarodnoj
razmjeni. U razdoblju 1948-1973. godine svjetski izvoz robe povećao se godišnjom stopom
od čak 9,64%, dok se svjetski uvoz robe povećavao stopom od 9,1% (vidi Prilog 2, Prilog
3). Najznačajnija svjetska regija za robnu razmjenu je Europa i to posebno Zapadna Europa,
koja ostvaruje oko 40% svjetske međunarodne razmjene. Slijedi tržište Azije koje je u
posljednjem desetljeću preuzelo drugu poziciju od Sjeverne Amerike, zahvaljujući brzoj
prilagodbi globalnom svjetskom tržištu. Najmanje udjele ostvaruju Latinska Amerika,
Afrika i Bliski Istok.

Iako je međunarodna robna razmjena za oko četiri puta veća, izraženo u apsolutnim
pokazateljima, u odnosu na razmjenu usluga, u posljednjim desetljećima dvadesetog stoljeća
naglasak međunarodnih organizacija usmjeren je upravo na izučavanje i praćenje uslužnog
sektora. Primarni doprinos uslužnog sektora usmjeren je na uravnoteženje međunarodne
razmjene, budući veliki broj zemlja sa izraženim robnim deficitom, koristi pozitivan saldo
bilance usluga za uravnoteženje tekućih bilanci.

Dok je u razdoblju između 1990-2001.godine robni izvoz rastao po godišnjoj stopi od 5,5%,
rast komercijalnih usluga je iznosio 4,9% godišnje (vidi Prilog 4). Regionalna distribucija
značenja komercijalnih usluga vrlo je nalik regionalnoj distribuciji robne razmjene. Na
prvom mjestu je područje Zapadne Europe gdje se ostvaruje oko 45% svjetskog izvoza i
uvoza komercijalnih usluga (vidi Prilog 5, Prilog 6). Slijede tržišta Sjeverne Amerike i Azije
sa udjelom od oko 20%. Azija je veći uvoznik (oko 25%) nego izvoznik komercijalnih
usluga (oko 21%). S druge strane Sjeverna Amerika je veći izvoznik (oko 22%) nego
uvoznik komercijalnih usluga (oko 17%).

Za postizanje konkurentnosti na međunarodnom tržištu usluga značajni čimbenici su
geografski položaj zemlje, te veličina i struktura domaće potražnje. Malim zemljama pruža
se mogućnost unapređenja konkurentnosti kako u “klasičnim” uslugama, kao što su turizam
i prijevoz, to još više u čitavom nizu proizvodnih usluga, koje prate proizvodnju i prodaju
tzv.nestandardiziranih, odnosno diferenciranih proizvoda i usluga.

Može se postaviti teza o relativno većem značenju usluga za male zemlje nego što je to
slučaj u velikim zemljama, bez obzira na dostignuti stupanj razvoja. Pritom se polazi od
činjenice da male zemlje u pravilu raspolažu s nedovoljnom količinom i raznovrsnošću
prirodnih resursa i kapitala neophodnih za razvoj sekundarnog sektora. Osim toga, usko

25
domaće tržište ograničava efekte ekonomije obujma. Stoga se nameće zaključak da male
zemlje imaju komparativne prednosti za razvoj uslužnog sektora. Najbolja potvrda ovoj tezi
je ekonomski razvoj azijskih zemalja, koje su se okrenule novim tehnologijama za globalno
tržište.

Globalizacija pozitivno utječe i na međunarodni turizam. Suvremeni turist ima na
raspolaganju sve veći broj atraktivnih turističkih destinacija, što značajno utječe na turistički
proizvod. On se s jedne strane sve više individualizira, dok s druge strane dolazi do dodatne
standardizacije turističkih usluga u međunarodnim okvirima (Keller, 1996, str.10). Brojčani
pokazatelji potvrđuju tezu o izrazitom značenju turizma u međunarodnoj razmjeni usluga.

U razdoblju nakon II svjetskog rata broj turista se povećao za oko 27 puta, dok su se prihodi
od turizma povećali za čak 220 puta. 1950. godine u turizam se uključilo oko 25 milijarde
turista, dok je taj broj 2001. godine iznosio više od 692 milijarde turista (vidi Prilog 12).
Intenzivne stope rasta svjetskog turizma sve do devedesetih godina iznosile su oko 8%
godišnje. U razdoblju između 1980-1990. godine iznose 4,8% godine, a tijekom devedesetih
godina 4,0% godišnje. Nakon izrazito uspješne turističke 2000. godine, zahvaljujući
obilježavanju novog milenijuma, dolazi do turističke stagnacije u 2001. godini (vidi Prilog
13). Pad od oko 1% potvrda je teze da politička nestabilnost i politički utjecaji (terorizam)
značajno utječu na kretanje turizma.

Europa je najznačajnije turističko emitivno i receptivno tržište. Prema udjelu stranih turista,
udio europskog receptivnog tržišta se smanjuje od oko 70% tijekom pedesetih godina na
oko 58% početkom 2001. godine. S druge strane, prihodi od turizma u Europi ostvaruju oko
50% svjetskih turističkih prihoda, sa blagom tendencijom pada (vidi Prilog 12). Prema
dolascima stranih turista slijedi američko tržište i tržište Istočne Azija i Pacifika, čiji se udio
od 7,5% u 1980. godini povećao na čak 16,6% u 2001. godini (vidi Prilog 14).  Najizrazitije
stope rasta broja turističkih dolazaka, tijekom devedesetih godina, zabilježene su u 2000.
godini. Tako je stopa porasta broja dolazaka u Istočnoj Aziji te godine, u odnosnu na
prethodnu, iznosila 14,7%, na Bliskom Istoku 12,9%, Južnoj Aziji 11% (vidi Prilog 15).

Predviđanja kretanja turističkih dolazaka za idućih dvadeset godina su izrazito optimistične,
te se u 2020. godini očekuje više od 1500 milijuna turista u svjetskim turističkim kretanjima
(vidi Prilog 16). Uz Europu očekuje se porast značenja tržišta Istočne Azije i Pacifika, te
porast putovanja u udaljene destinacije od 17,9% u 1995.godini, na 24,2% u 2020. godini.

Kompozicija vodećih turističkih destinacija u svijetu nije se značajnije mijenjala tijekom
devedesetih godina. Na prvom mjestu je Francuska, koja je ostvarila 76,5 milijardi
turističkih dolazaka ili 11% svjetskog udjela. Na drugom i trećem mjestu izmjenjuju se
Španjolska i SAD, koje ostvaruju oko 7% svjetskog turističkog udjela. Slijedi Italija, Kina
sa ulaznim trendom posljednjih godina, Velika Britanija, Ruska Federacija kao sve
atraktivnija destinacija, Meksiko i Kanada (vidi Prilog 20). Smanjenje udjela Mađarske,
Poljske i drugih europskih zemalja moguće je objasniti porastom interkontinentalnih
putovanja u odnosu na intraregionalna putovanja.

26

3. METODOLOGIJA PLATNE BILANCE-OPĆA NAČELA

Platna bilanca je statistički izvještaj sa sumarnim iskazom svih ekonomskih transakcija
subjekata neke zemlje s inozemstvom u tijeku jedne godine (Balance of Payments Manual,
1993, str.3). U platnoj bilanci evidentiraju se transakcije bez obzira da li je novčani tijek
ostvaren ili nije ili možda do njega neće ni doći, kao što je slučaj kod poklona, pomoći i
slično. Platna bilanca je statističko-dokumentacijska osnova za dobivanje kvalitetnih
podataka koji su potrebni za planiranje, definiranje i provođenje ekonomske politike zemlje,
te izvođenje makroekonomskih analiza i istraživanja.

Međunarodni monetarni fond (International Monetary Fund, IMF) prati i objavljuje podatke
o platnim bilancama zemalja članica već od 1948.godine, kada je objavljen prvi Priručnik o
platnim bilancama (Balance of Payments Manual), koji sadrži metodološke upute za
sastavljanje platne bilance. Sukladno promjenama u nacionalnom i međunarodnom
ekonomskom okruženje, Priručnik se metodološki dograđivao, te je 1995. godine objavljeno
posljednje, peto izdanje Priručnika. Ono danas predstavlja osnovu za sastavljanje platne
bilance prema međunarodnim standardima. Krajem 2000. godine Međunarodni monetarni
fond izradio je studiju o potrebnim dopunama 5. izdanja Priručnika (Towards a 6th Edition
of the Balance of Payments Manual, 2000), prvenstveno zbog nastalih promjena u
međunarodnom okruženju i naglašenom značenju usluga, te financijskim krizama 1994,
1997. i 1998. godine.

Prilikom sastavljanja platne bilance potrebno je voditi računa o dva temeljna pojma:
transakcijama i rezidentnosti. Transakcija se definira kao ekonomski tijek koji dovodi do
stvaranja, transformacije, razmjene, transfera ili uništenja ekonomske vrijednosti i uključuje
promjenu vlasništva nad robom i/ili financijskim sredstvima, te korištenje usluga, rada i
kapitala (Balance of Payments Manual, 1993, str.13). Definicija rezidentnosti identična je sa
definicijom u Sistemu nacionalnih računa (1993 SNA) i temelji se na središtu ekonomskog
interesa za izvršioca transakcije (Carson, Laliberte, 2001, str.2). Kako političke granice ne
odgovaraju uvijek za provođenje ekonomskih analiza, pojam ekonomskog teritorija zemlje
tretira se kao dominantan kriterij za prikupljanje platnobilančnih podataka. Ekonomski
teritorij neke zemlje obuhvaća geografsko područje pod upravom države, unutar koje osobe,
roba i kapital slobodno fluktuiraju.

Za evidentiranje i međunarodnu usporedivost podataka, nužno je da transakcije u platnoj
bilanci zadovoljavaju slijedeća načela (Balance of Payments Manual, 1993, str.16):
−
načelo dvojnog knjigovodstva;
−
načelo porijekla, opredjeljenja državnog teritorija i ekonomskog interesa;
−
načelo vrsta transakcija;
−
načelo vrednovanja i vremenskog zapisa transakcija;
−
načelo jedinice obračuna i preračunavanja transakcija.

27

Platna bilanca je sastavljena od tekućeg, kapitalnog i financijskog računa. Standardna
struktura platne bilance prikazana je u tablici 2. Sve ekonomske transakcije, pri kojima se
ostvaruje razmjena dobara i usluga između rezidenata i nerezidenata neke zemlje
evidentiraju se u tekućem dijelu platne bilance4. Pored toga u tekućem dijelu evidentiraju se
i dohoci i transferi.

Sve transakcije povezane sa tranferom financijskih sredstava, kao što su bankarski depoziti,
vrijednosni papiri i drugo, evidentiraju se u kapitalnom i financijskom dijelu platne bilance.
U tom dijelu evidentiraju se kompenzatorne ili financijske transakcije kojima se financira
saldo ekonomskih odnosa s inozemstvom. Pozicija Neto pogreške i propusti statistički
uravnotežuje platnu bilancu, a veličina ovih podataka, u platnim bilancama pojedinih
zemalja, ovisi o točnosti prikupljanja i obrade podataka.

Statistički je platna bilanca svake zemlje uravnotežena. Za potrebe ekonomske analize
koriste se salda pojedinih dijelova platne bilance:
−
vanjskotrgovinski (robni) saldo je razlika između izvoza i uvoza robe. Ovaj podatak se
često koristi kao pokazatelj tendencija razvoja tekuće bilance, budući je brže raspoloživ
od podataka o izvozu i uvozu usluga;
−
saldo tekuće bilance je pokazatelj koji se najčešće koristi pri analizi vanjskotrgovinske
(ne)ravnoteže. U okviru tekućeg računa često se uspoređuje saldo roba i usluga sa
servisiranjem dugova (otplata dugova i kamate). Deficit tekuće bilance ne znači nužnost
promjene mjera ekonomske politike, osim u slučaju ako je to trajnija pojava i ako se
financira većim zaduživanjem u inozemstvu i snižavanjem deviznih rezervi;
−
saldo ukupne bilance je saldo tekuće bilance, te kapitalne i financijske bilance, bez
deviznih rezervi, koji je također značajan pokazatelj makroekonomskog stanja zemlje.
Deficit ove bilance se obično financira sa snižavanjem neto strane aktive i to
financiranjem platnobilančne neravnoteže od strane centralne banke (u sistemu fiksnog
deviznog tečaja) ili djelovanjem na deviznom tržištu (u sistemu fluktuirajućeg deviznog
tečaja).

4 Prema konceptu bruto nacionalnog proizvoda, prihvaćenom prema Sustavu nacionalnih računa (1993 SNA),
platna bilanca na tekućem računu obuhvaća izvoz i uvoz robe i svih usluga. Ranije su neke zemlje koristile
koncept domaćeg proizvoda u društvenim računima, te su na tekućem računu praćene samo nefaktorske
usluge. Detaljnije Babić,1993, str.196-197.

28
Tablica 2. Standardna struktura platne bilance
VRSTA TRANSAKCIJE
Priljev (Credit)
Odljev (Debit)
1. TEKUĆE TRANSAKCIJE
A. Robe i usluge
1.
Robe
1.1.
Razmjena gotove robe
1.2.
Roba na doradu
1.3.
Popravak robe
1.4.
Opskrba robom u lukama
1.5.
Nemonetarno zlato
2.
Usluge
2.1.
Prijevoz
2.1.1.
Pomorski prijevoz
2.1.1.1.
Putnika
2.1.1.2.
Robe
2.1.1.3.
Ostalo
2.1.2.
Zračni prijevoz
2.1.2.1.
Putnika
2.1.2.2.
Robe
2.1.2.3.
Ostalo
2.1.3.
Ostali prijevoz
2.1.3.1.
Putnika
2.1.3.2.
Robe
2.1.3.3.
Ostalo
2.2.
Putovanja
2.2.1.
Poslovna
2.2.2.
Osobna
2.3.
Komunikacijske usluge
2.4.
Građevinarske usluge
2.5.
Usluge osiguranja
2.6.
Financijske usluge
2.7.
Informacijske i računarske usluge
2.8.
Provizije za zastupanje
2.9.
Ostale poslovne usluge
2.10. Osobne, kulturne i rekreacijske usluge
2.11. Državne usluge
B.
Dohodak
1.
Naknade zaposlenima
2.
Dohodak od ulaganja
2.1.
Dohodak od izravnih ulaganja
2.1.1.
Dohodak na sredstva
2.1.2.
Dohodak na dužničke papire
2.2.
Dohodak od portfeljna ulaganja
2.2.1.
Dohodak na sredstva
2.2.2.
Dohodak na dužničke papire
2.3.
Dohodak od ostalih ulaganja
C. Tekući transferi
1.
Država
2.
Ostali sektori

2. KAPITALNE I FINANCIJSKE TRANSAKCIJE
A. Kapitalne transakcije
1.
Kapitalni transferi
1.1.
Država
1.2.
Ostali sektori
2.
Nefinancijska sredstva
B.
Financijske transakcije
1.
Izravna ulaganja
1.1.
U inozemstvo
1.2.
U dotičnu zemlju
2.
Portfolio ulaganja
2.1.
Sredstva
2.2.
Obveze
3.
Ostala ulaganja
4.
Sredstva
4.1.
Trgovinski krediti
4.2.
Krediti
4.3.
Valuta i depoziti
4.4.
Ostala sredstva
5.
Obveze
5.1.
Trgovinski krediti
5.2.
Krediti
5.3.
Valuta i depoziti
5.4.
Ostale obveze (kratkoročne)
C. Međunarodne pričuve
1.
Monetarno zlato
2.
Specijalna prava vučenja
3.
Rezervna pozicija u Fondu
4.
Valuta
5.
Ostala potraživanja

NETO POGREŠKE I PROPUSTI

Izvor: Balance of Payments Manual, 1993, str.43-50.

29
Zbog naglašene važnosti usluga u međunarodnoj razmjeni pojavila se potreba daljnje
raščlambe pozicije usluga u platnoj bilanci, prema detaljnijoj klasifikaciji usluga.
1991.godine Svjetska trgovinska organizacija objavila je klasifikaciju uslužnog sektora,
poznatu pod nazivom GATS Services Sectoral Classification (GNS/W/120) prema kojoj se
detaljno opisuje 12 uslužnih sektora (Manual on Statistics of International Trade in Services,
2001, str.221-226). Organizacije OECD i statistički ured Europske Unije (EUROSTAT) su,
u suradnji sa Međunarodnim monetarnim fondom, 1996.godine razvili proširenu
klasificikaciju uslužnih djelatnosti u platnoj bilanci pod nazivom Proširena platna bilanca
usluga (Extended Balance of Payments Services, EBOPS).

Na kraju Proširene platne bilance usluga navedene su tzv. memorandum stavke koje nisu
nužno vezano za usluge, no njihovo prikupljanje daje dodatne informacije o uslužnim
transakcijama. Važno je naglasiti da su to preporuke međunarodnih institucija, no svaka
zemlja, sukladno svojim specifičnim uvjetima, potrebama i mogućnostima, odlučuje o
metodologiji prikupljanja podataka u platnoj bilanci (Balance of Payments Manual, 1993,
str.52). Iz tablice 3 je vidljivo da je relativno manji dio Proširene platne bilance usluge bio
obuhvaćen standardnim komponentama prema metodologiji platne bilance (BPM5,
metodologija platne bilance prema 5.izdanju priručnika Međunarodnog monetarnog fonda).

Tablica 3. Struktura proširene platne bilance usluga (EBOPS klasifikacija)
EBOPS klasifikacija
BPM5
Standardne
komponente
BPM5
dodatne
stavke
BPM5
memorandum
stavke
Međunarodno
kodiranje
1. Prijevoz
1.1. Pomorski prijevoz
1.1.1. Putnika
1.1.2. Robe
1.1.3. Ostalo
1.2. Zračni prijevoz
1.2.1. Putnika
1.2.2. Robe
1.2.3. Ostalo
1.3. Ostali prijevoz
1.3.1. Putnika
1.3.2. Robe
1.3.3. Ostalo
Proširena klasifikacija prijevoza
1.4. Prostorni prijevoz
1.5. Željeznički prijevoz
1.5.1. Putnika
1.5.2. Robe
1.5.3. Ostalo
1.6. Cestovni prijevoz
1.6.1. Putnika
1.6.2. Robe
1.6.3. Ostalo
1.7. Kopneni pomorski prijevoz
1.7.1. Putnika
1.7.2. Robe
1.7.3. Ostalo
1.8. Cjevododni prijevoz
1.9. Ostali pomoćni prijevoz
2. Putovanja
2.1. Poslovna putovanja
2.1.1. Potrošnja sezonskih i pograničnih radnika
2.1.2. Ostalo
2.2. Osobna putovanja
2.2.1. Potrošnja za zdravstvene usluge
2.2.2. Potrošnja za obrazovne usluge
2.2.3. Ostalo
3. Komunikacijske usluge
3.1. Poštanske usluge i usluge otpremništva
3.2. Telekomunikacijske usluge
4. Investicijske usluge
4.1. Investicijske usluge u inozemstvu
4.2. Investicijske usluge u zemlji

X
X
X
X
X
X
X
X
X
X
X
X
X

X
X

X

X

X

X
X
X

205
206
207
208
209
210
211
212
213
214
215
216
217

218
219
220
221
222
223
224
225
226
227
228
229
230
231
232
236
237
238
239
240
241
242
243
245
246
247
249
250
251

30

(nastavak Tablice 3)

EBOPS klasifikacija
BPM5
Standardne
komponente
BPM5
dodatne
stavke
BPM5
memorandum
stavke
Međunarodno
kodiranje

5. Usluge osiguranja
5.1. Životno osiguranje i mirovinski fondovi
5.2. Osiguranje prijevoza
5.3. Ostala direktna osiguranja
5.4. Reosiguranje
5.5. Pomoćne usluge
6. Financijske usluge
7. Informatičke i računarske usluge
7.1. Računarske usluge
7.2. Informatičke usluge
8. Provizije za zastupanje
8.1. Franšizing i slična prava
8.2. Ostale provizije
9. Ostale poslovne usluge
9.1. Veletrgovina i ostale usluge trgovine
9.1.1. Veletrgovina
9.1.2. Ostale usluge trgovine
9.2. Usluge poslovnog lizinga
9.3. Različite poslovne, profesionalne i tehničke usluge
9.3.1. Pravne, računovodstvene, upravljačke usluge
9.3.2. Reklamiranje, istraživanje tržišta i javnog
mišljenja
9.3.3. Istraživanje i razvoj
9.3.4. Inžinjerske i ostale tehničke usluge
9.3.5. Poljoprivredne usluge i usluge zaštite okoliša
9.3.6. Ostale poslovne usluge
9.3.7. Usluge između poduzeća
10. Osobne, kulturne i rekreacijske usluge
10.1. Audiovizualne usluge
10.2. Ostale osobne, kulturne i rekreacijske usluge
10.2.1. Obrazovne usluge
10.2.2. Edukacijske usluge
10.2.3. Ostalo
11. Državne usluge
11.1. Ambasade i konzulati
11.2. Vojska
11.3. Ostale vladine usluge

Memorandum stavke
1. Troškovi prijevoza robe (tržišna vrijednost usluge)
1.1. Pomorski prijevoz
1.2. Zračni prijevoz
1.3. Ostali prijevoz
1.4. Prostorni prijevoz
1.5. Željeznički prijevoz
1.6. Cestovni prijevoz
1.7. Kopneni pomorski prijevoz
1.8. Cjevovodni prijevoz
2. Putovanje
2.1. Potrošnja za robu
2.2. Potrošnja za smještaj, te hranu i piće
2.3. Svi ostali troškovi
3. Bruto premije osiguranja
3.1. Životno osiguranje
3.2. Osiguranje prijevoza
3.3. Ostala direktna osiguranja
4. Bruto potraživanja po osiguranju
4.1. Životno osiguranje
4.2. Osiguranje prijevoza
4.3. Ostala direktna osiguranja
5. Usluge financijskog posredovanja (FISIM)
6. Financijske usluge uključujući usluge financijskog
posredovanja
7. Bruto transakcije veletrgovine
8. Audiovizualne transakcije

X

X
X

X

X
X

X
X

X
X
X

X

X
X

X
X
X
X

X

X

253
254
255
256
257
258
260
262
263
264
266
891
892
268
269
270
271
272
237

274

278

279
280
281
284
287
288
289
895
896
897
291
292
293
294

853
856
857
858
862
863
864
865
868

869
870
871
874
875
875
877
879
880
881
882
887
888

893
894
Izvor: Balance of Payments Manual, 1993, str.124-126

Stalne promjene u svjetskom globalnom okruženju dovode do potrebe promjena i dopuna
pojedinih dijelova platne bilance, te se početkom ovog desetljeća očekuje novo 6.izdanje
Priručnika o platnim bilancama. Neke od očekivanih teoretskih dopuna u novom 6.izdanju
priručnika su (Updating BPM5: Compendium of Issues, 2002):

31
−
u sustav praćenja platne bilance uključiti makroekonomske statističke metode, tj.
povezati sustav društvenih računa i metodologiju platne bilance;
−
povezati metodologiju platne bilance i standarde za praćenje međunarodne robne
razmjene;
−
revidirati kategorije roba i usluga u poziciji Robe i Usluge;
−
revidirati definiciju ekonomskog teritorija i rezidentnosti.

3.1. MAKROEKONOMSKI MODEL PLATNE BILANCE

Vanjska ravnoteža definira se kao ravnoteža u platnoj bilanci. Kako se platna bilanca sastoji
od tekućeg računa, te kapitalnog i financijskog računa, vanjska ravnoteža znači ravnotežu
između ta dva računa.

Uravnotežena platna bilanca može se prikazati slijedećom jednadžbom:
BOP = X-M-K
gdje je:

BOP…..
saldo platne bilance
X ……..
 izvoz

M ……..
uvoz
X-M ….
saldo tekućeg računa platne bilance

K ……..
 saldo kapitalnog i financijskog računa, uz pretpostavku da je račun
neto grešaka i propusta jednak nuli.

Pod izvozom X se podrazumijeva izvoz roba i usluga i ostale potražne stavke na tekućem
računu: priljev dohotka i priljev tekućih transfera. Izvoz je funkcija mnoštva varijabli od
kojih su najvažnije odnos domaćih i inozemnih cijena pd/pf i devizni tečaj (Babić, 1995,
str.402).

Izvoz X se može izraziti kao funkcija:
X = f( pd/pf, T);
∂X/∂pd<0, ∂X/∂pf>0, ∂X/∂T>0

gdje je:

X………
izvoz

pd ……..
domaća cijena međunarodno razmjenjivih dobara

pf …….
inozemna cijena međunarodno razmjenjivih dobara
T ………
tečaj

Dakle ako se poveća domaća cijena međunarodno razmjenjivih dobara pd, smanjit će se
interes izvoznika za izvozom i obratno. Ako se povećaju inozemne cijene razmjenjivih
dobara pf, povećat će se interes izvoznika za izvozom i obratno. Ako tečaj T deprecira,
povećava se interes izvoznika za izvozom i obratno. Zato svaka deprecijacija (ili u sustavu

32
fiksnih tečajeva devalvacija) poboljšava uvjete za izvoznike, a aprecijacija (ili u sustavu
fiksnih tečajeva revalvacija) pogoršava.

Pod uvozom M se, osim uvoza roba i usluga smatraju i ostale odljevne stavke na tekućem
računu: odljev dohotka i odljev tekućih transfera. Uvoz je funkcija mnoštva varijabli od
kojih su najvažnije domaći proizvod Y, odnos domaćih i inozemnih cijena pd/pf i devizni
tečaj T (Babić, 1995, str.402).

Uvoz M se može izraziti kao:
M = f( Y, pd/pf, T);
∂M/∂Y>0, ∂M/∂(pd)>0; ∂M/∂(pf)<0; ∂M/∂T<0.

gdje je:

M………
uvoz

pd ……..
domaća cijena međunarodno razmjenjivih dobara

pf …….
inozemna cijena međunarodno razmjenjivih dobara
T ………
tečaj

Ako se poveća domaći proizvod Y, povećat će se uvoz (zbog uvozne komponente finalne i
intermedijarne potrošnje) i obratno. Ako se poveća domaća cijena razmjenjivih dobara pd,
povećat će se uvoz i obratno. Ako se povećaju inozemne cijene razmjenjivih dobara pf,
smanjit će se uvoz i obratno. Ako tečaj T deprecira, smanjuje se interes uvoznika za uvozom
i obratno. Zato svaka deprecijacija (ili u sustavu fiksnih tečajeva devalvacija) pogoršava
uvjete za uvoznike, a aprecijacija (ili u slučaju fiksnih tečajeva revalvacija) poboljšava.

Neto izvoz kapitala K je saldo kapitalnog i financijskog računa. Iako se kapitalni i
financijski račun sastoji od kapitalnih transfera, direktnih investicija, portfolio investicija i
ostalih investicija, koje mogu biti dugoročne i kratkoročne, najveću mobilnost i
promjenjivost ima kratkoročni kapital (kratkoročne portfolio i ostale investicije) (Babić,
1996, str.36). Kratkoročni kapital privučen je zaradom tj. kamatnjakom, odnosno razlikom
između svjetskog kamatnjaka i domaćeg kamatnjaka. Budući da zemlja, u osnovi ne može
utjecati na svjetski kamatnjak, to je neto izvoz kapitala opadajuća funkcija domaćeg
kamatnjaka, što se može izraziti kao:
K = f(r);
∂K/∂r<0

gdje je:

K………
neto izvoz kapitala, saldo kapitalnog i financijskog računa

r ……..
domaći kamatnjak

Dakle, ako se poveća domaći kamatnjak, uz nepromijenjenu razinu svjetskog kamatnjaka,
smanjit će se neto izvoz kapitala i obratno.

Zaključno, uravnotežena platna bilanca može se izraziti modelom koji glasi:
BOP = X( pd/pf, T) - M( Y, pd/pf, T) - K(r)

33
3.2. METODOLOGIJA PRAĆENJA TURIZMA U PLATNOJ BILANCI

Praćenje prihoda i rashoda od turizma evidentira se u platnoj bilanci pod pozicijom
Putovanja (Travel). Pozicija Putovanje u platnoj bilanci obuhvaća potrošnju robe i usluga,
uključujući zdravstvene i obrazovne usluge, od strane turista (uključujući izletnike) koji
zbog poslovnih ili osobnih razloga borave u zemlji, kraće od jedne godine.

Pozicija Putovanje se razlikuje od drugih usluga u platnoj bilanci prvenstveno po tome jer je
djelatnost turizma orijentirana prema potražnji i potrošaču. Potrošač-turist ide prema
turističkom proizvodu u receptivnoj zemlji, oblikujući ga prema vlastitim željama,
potrebama i preferencijama. Za razliku od drugih usluga u stavkama platne bilance,
turističku uslugu čini skup usluga koje potrošač-turist potražuje i koristi tijekom boravka u
receptivnoj zemlji.

Pod putovanjima se, prema definiciji Međunarodnog monetarnog fonda, podrazumijeva
potrošnja robe i usluga od strane turista za vrijeme boravka u receptivnoj zemlji koja je
trajala manje od godinu dana (Balance of Payments Manual, 1993, str.64).  Korištenu robu i
usluge turist najčešće plaća osobno, no moguće je da njegova potrošnja bude financirana od
strane neke druge pravne ili fizičke osobe, odnosno da je dobije besplatno (primjerice
besplatna soba, smještaj kod prijatelja ili rodbine). U posljednjem slučaju točne informacije
o turističkoj potrošnji su izrazito teško dostupne.

Najčešće vrste turističke potrošnje koje se evidentiraju pod pozicijom Putovanja su smještaj,
hrana i piće, zabava i usluge prijevoza unutar receptivne zemlje od strane domaćeg
prijevoznika. Tu su uključeni i pokloni, koje je turist nabavio za vrijeme svog boravka u
datoj   zemlji, bez obzira da li su oni potrošeni u toj zemlji za vrijeme boravka ili su izneseni
iz zemlje.

Usluge vezane uz turizam u modelu platne bilance bilježe se u dvije pozicije: pod pozicijom
Putovanja i pod pozicijom Prijevoz, gdje se registriraju putničke usluge, odnosno usluge
kojima se pruža prijevoz putnika između zemalja, uključujući i usluge koje se pružaju
unutar date zemlje od strane prijevoznika nerezidenta.

Pozicija Prijevoz u platnoj bilanci obuhvaća usluge prijevoza putnika u međunarodnom
prometu i to prijevoz putnika nerezidenata od strane domaćih prijevoznika (priljevna
stavka), prijevoz domaćih putnika od strane prijevoznika nerezidenta (odljevna stavka), te
prijevoz unutar zemlje od strane prijevoznika nerezidenta (odljevna stavka).  Prijevoz
nerezidenata domaćom prijevoznom kompanijom unutar receptivne zemlje, ulazi u poziciju
Putovanja (priljevna stavka).

Ako su troškovi prijevoza uključeni u skupnu cijenu turističkog paketa uključuju se u
poziciju Prijevoz, osim kada se radi o troškovima krstarenja, koji se uključuju u poziciju
Putovanja-to obuhvaća usluge poput troškova za prtljagu, prijevoz automobila, troškovi za

34
hranu i piće, te ostali troškovi učinjeni tijekom boravka na brodu (Balance of Payments
Manual, 1993, str.61).

Prema metodologiji Međunarodnog monetarnog fonda turist je pojedinac koji boravi manje
od jedne godine u zemlji u kojoj nije rezident. Turistima se ne smatraju osobe zaposlene u
stranim vojnim bazama, te službenici i diplomati u stranim državnim predstavništvima u
datoj zemlji, kao ni članovi njihovih obitelji.5 Isto tako turistima se ne smatraju strane osobe
koje rade za domaće poduzeće, no njihova je potrošnja, uključujući sezonske i pogranične
radnike, uključena u poziciju Putovanja.

Pojam putovanja, prema Međunarodnom monetarnom fondu, obuhvaća turistička putovanja,
kada turist boravi najmanje jednu noć u receptivnoj zemlji, te izletnička putovanja, gdje
posjetilac ostaje manje od 24 sata u zemlji bez noćenja. Preporuka Međunarodnog
monetarnog fonda je odvojeno praćenje ove dvije kategorije turističkih potrošača, posebno
za zemlje u kojima značajnu kategoriju čine izletnici (Balance of Payments Manual, 1993,
str.64).

U prihode i rashode od putovanja uključuju se i prihodi i rashodi osoba koje su ostale duže
od godine dana u zemlji, a pritom se misli na studente i bolesne. Preporuka je metodologije
da se svi izdaci za obrazovne svrhe (školarine, smještaj i hrana u obrazovnim institucijama i
drugo), te izdaci za medicinske svrhe (troškovi bolnice, lječnika, lijekova i drugo)
registriraju pod pozicijom Putovanja, ali odvojeno. Prihodi koje ostvaruju doktori, profesori
i drugi intelektualci za svoje usluge u inozemstvu, ne registriraju se pod pozicijom
Putovanja, već u poziciji Osobne, kulturne i rekreacione usluge (Balance of Payments
Manual, 1993, str.64).

Preporuka je da se različito tretiraju poslovna od privatnih putovanja i da se ove kategorije
iskazuju prema proširenoj platnoj bilanci usluga. Pod poslovnim putovanjima uzimaju se
one kategorije turista koji odlaze u inozemstvo radi obavljanja poslovnih aktivnosti: posade
brodova koje se zaustavljaju u stranim lukama, državne službenike koji odlaze na službena
putovanja, zaposlene koji obavljaju poslove za tvrtke koje nisu registrirane u tim zemljama,
odnosno ukratko svi putnici koji dolaze u zemlju u kojoj nisu rezidenti, a radi obavljanja
određene poslovne aktivnosti za stranog poslovnog subjekta. Pozicija Putovanja obuhvaća
osobnu potrošnju i usluge, bez obzira da li će poslovni turist dobiti naknadu sredstava od
svog poduzeća, ali ne i kupnju ili prodaju koja je ostvarena temeljem poslovne aktivnosti u
receptivnoj turističkoj zemlji.

Za razliku od poslovnih putovanja u privatna putovanja spadaju putovanja motivirana
razlogom drukčijim od stjecanja profita. U tu je stavku uključena potrošnja državnih
službenika, ako se nalaze na godišnjim odmorima u zemlji u kojoj nisu rezidenti, te izdaci

5 Njihova potrošnja se vodi pod kategorijom Državnih usluga (Government services). Balance of Payments
Manual, 1993, str.64.

35
putnika koji na putu do svoje krajnje destinacije prelaze preko teritorija druge zemlje
(Balance of Payments Manual, 1993, str.65).

Iz navedenog je uočljiva razlika između metodologija Svjetske turističke organizacije i
Međunarodnog monetarnog fonda oko definiranja sezonskih radnika i graničnog
stanovništva, koji budući ostvaruju prihod u nerezidentnoj zemlji nisu turisti za Svjetsku
turističku organizaciju, no budući ostaju u nerezidentnoj zemlji kraće od jedne godine
njihova potrošnja se evidentira u poziciji Putovanja prema metodologiji Međunarodnog
monetarnog fonda.

Druga različitost je u tretiranju studenata i bolesnih osoba u slučaju kojih Svjetska turistička
organizacija navodi pravilo godine dana, dok Međunarodni monetarni fond njihovu
potrošnju tretira turističkom i za period duži od godine dana.

Osnovne metode prikupljanja podataka o turističkoj potrošnji su (Balance of Payments
Manual, 1993, str.66):
−
sustav platnog prometa s inozemstvom (International Transactions Reporting
Systems, ITRS). Koriste se podaci iz platnog prometa domaćih banaka i prometa na
računima u inozemstvu. Instrumenti plaćanja su: putnički čekovi, kreditne kartice,
plaćeni avansi za turistička putovanja, neto otkup strane valute i čekova u bankama i
mjenjačnicama (putovanja-izvoz), kupnja domaće valute u inozemstvu (putovanja-
uvoz);
−
podaci dobiveni od administrativnog sektora (vlada, državne institucije i zavodi);
−
anketiranje domaćih poduzeća. Odabrana ili sva poduzeća na ovaj način izvještavaju
o poslovanju sa inozemstvom;
−
anketiranje stranih i domaćih turista na graničnim prijelazima i/ili jedinicama
smještajnih kapaciteta. Relativno skupa metoda koja se ponavlja periodički;
−
usporedba podataka sa partnerskim zemljama;
−
mogućnost izrade podatkovnog modela za ocjenu turističke potrošnje preko
podataka.

Sve zemlje članice Međunarodnog monetarnog fonda prihvatile su metodologiju prema
5.izdanju Priručnika o platnim bilancama. No, metode kojima pojedine zemlje utvrđuju
prihode i rashode od putovanja u svojim platnim bilancama ipak se razlikuju, što će biti
obrađeno u nastavku rada.

36
3.3. PLATNOBILANČNA ANALIZA ZNAČENJA TURIZMA

Devizni prihodi i rashodi od turizma predstavljaju važan faktor za uravnoteženje platnih
bilanci za mnoge zemlje. Najveći broj zemalja ostvaruje deficit robne razmjene, koji je
potrebno uravnotežiti nekom od prilivnih stavki deviznih sredstava. Ukoliko postoje
komparativne i konkurentske prednosti za razvoj receptivnog turizma, one su iskorištene za
formiranje turističke ponude čime se ostvaruje devizni priliv od turizma. S druge strane,
znatno manji broj zemalja ostvaruje značajne suficite robne razmjene, te se za uravnoteženje
platne bilance potiče razvoj emitivnog turističkog tržišta i stimulira povećanje deviznog
odliva od turizma.

Ukupni devizni prihodi od turizma su se u posljednjih dvadeset godina povećali za oko 4
puta; dok su u 1980. godini iznosili 102 milijarde USD, u 2001. godini narasli su na oko 462
milijarde USD (vidi Prilog 17). Najveći udio deviznih prihoda od turizma ostvaruje Europa
od oko 50%, slijedi Amerika, Istočna Azija, Afrika, Bliski Istok i Južna Azija (vidi Prilog
18). Iznad prosječno povećanje deviznih prihoda od turizma ostvarila je Istočna Azija i
Amerika, dok su ispod prosjeka Južna Azija i Bliski Istok.

Na svjetskoj razini turistička bilanca je pozitivna. U razdoblju 1992-2000. godine pozitivan
rast se povećavao prosječnom godišnjom stopom od 11% (vidi Prilog 8). U istom razdoblju
devizni prihodi od turizma su rasli stopom od 4,4% godišnje, a devizni rashodi od turizma
stopom od 3,92% godišnje. Tržište Europske Unije također ostvaruje suficit turističke
bilance, kao i ukupne bilance usluga (vidi Prilog 7).

Turizam u strukturi prihoda i rashoda ukupnih usluga predstavlja značajni udio. Tako udio
deviznih prihoda od turizma u ukupnom izvozu usluga iznosi visokih 30%, kako za svijet
tako i za Europsku Uniju, koliki je i udio deviznih rashoda od turizma u ukupnom uvozu
usluga (vidi Prilog 10).

Zemlje sa najvišom pozitivnom turističkom bilancom su ujedno i vodeće turističke
destinacije prema broju dolazaka stranih turista (vidi Prilog 20). To su Španjolska, SAD,
Italija, Francuska i Kina. Zemlje sa najvišom negativnom turističkom bilancom su
najznačajnija emitivna tržišta, a to su Njemačka, Japan i Velika Britanija.

 4. TURIZAM U GOSPODARSTVU REPUBLIKE HRVATSKE

U ovom poglavlju biti će prikazan turistički razvoj Republike Hrvatske, s obzirom na
specifične gospodarske uvjete razvoja. Slijedi prikaz korištenih metodologija platne bilance,
te analiza značenja turizma u platnoj bilanci Republike Hrvatske.

37
4.1. KRETANJE TURISTIČKIH I EKONOMSKIH POKAZATELJA

Suvremeni turizam u Republici Hrvatskoj se počeo razvijati, kao i u ostalom dijelu Europe,
u drugoj polovici XIX stoljeća. U početku se razvija turistički promet u kontinentalnom
području u lječilištima s mineralnim izvorima, a potkraj prošlog stoljeća započinje interes za
primorskim mjestima. U razdoblju između dva svjetska rata turistički promet se
kontinuirano povećava i postiže rekordne vrijednosti 1938. godine kada je u Republiku
Hrvatsku stiglo 399.608 turista, od čega 51,2% stranih i 48,8% domaćih (Statistički ljetopis
Republike Hrvatske 1992, 1991, str.255).

U razdoblju iza Drugog svjetskog rata započinje intenzivniji razvoj turizma i to posebno
šezdesetih godina, koje su karakteristične po visokoj stopi rasta smještajnih kapaciteta. U
isto vrijeme izražena je tendencija smanjivanja značenja domaćeg turizma i porasta broja
dolazaka stranih turista.

Tijekom sedamdesetih i osamdesetih godina kontinuirano se povećavao broj dolazaka
domaćih i stranih turista, iako uz sve sporiju stopu rasta (vidi Tablicu 4). Tako je do
osamdesetih godina prosječna godišnja stopa rasta noćenja stranih turista iznosila 7,41%,
dok je tijekom osamdesetih iznosila 3,28%. Izrazito povoljne turističke godine bile su 1987.
i 1988. godina, kada je u Republici Hrvatskoj ostvareno više od 68 milijuna noćenja  (vidi
Prilog 37). Početak devedesetih godina za Republiku Hrvatsku značio je stagnaciju, kako u
ekonomskom, tako i u turističkom smislu. Zbog ratnih i političkih sukoba turistički promet
je u razdoblju između 1990. i 1995. godine bio u izrazitom padu (vidi Tablicu 4) i smanjio
se na 1/5 prometa iz 1988.godine. Primjer Republike Hrvatske potvrđuje izraziti utjecaj
ratnih sukoba i političke nestabilnosti na kretanje turističkih pokazatelja, o čemu je pisao
velik broj autora (Clements, Georgion, 1998, str.284; Poirier, 1997, str.675; Sonmez, 1998,
str.420; Ivandić, Radnić, 1996, str.10; Družić, 1998, str.4). Nakon 1995. godine započinje
turistički oporavak Republike Hrvatske, uz prosječnu godišnju stopu rasta dolazaka stranih
turista od preko 28%.  Uočljivi trendovi u turističkim pokazateljima za razdoblje između
1995. i 2001. godine mogu se sumirati:
−
visoka prosječna godišnja stopa dolazaka turista od 20,17%, a posebno za strane turiste
od 28,04%. Niska stopa dolazaka domaćih turista od 2,65% ne zadovoljava, što je
primarno rezultat relativnog niskog životnog standarda domaćeg stanovništva i
smanjenja domaćeg tržišta raspadom bivše Jugoslavije (vidi Prilog 37);
−
visoka prosječna godišnja stopa noćenja turista od 22,02% (vidi Prilog 37);
−
zadovoljavajući udio stranih turista u ukupnim dolascima. U razdoblju do devedesetih
godina iznosio je od 80 do 83%. Početkom devedesetih smanjio se na oko 60%, uz
postepeni rast na 83,26% u 2001.godini (vidi Prilog 37);
−
preniska stopa rasta smještajnih kapaciteta u osnovnim i komplementarnim objektima.
Broj kreveta u osnovnim smještajnim objektima se u razdoblju između 1995. i 2001.
godine smanjivao za 0,42% godišnje, prvenstveno zbog problema smještaja izbjeglica,

38
što se negativno odrazilo na pad kvalitete hrvatskog turizma. Isti zaključak izvodi se
prema povećanju broja soba od 2,81%.

Tablica 4. Prosječne godišnje stope rasta/pada odabranih turističkih pokazatelja za
Republiku Hrvatsku u razdoblju 1976-2001, u %
PERIOD
DOLASCI TURISTA
NOĆENJA TURISTA
BROJ KREVETA
SOBE

UKUPNO
%
DOMAĆI
%
STRANI
%
UKUPNO
%
DOMAĆI
%
STRANI
%
UKUPNO
%
OSNOVNI
OBJEKTI
%
KOMPLEM.
OBJEKTI
%
UKUPNO
%
1976-1980
5,53
3,74
5,97
6,96
4,52
7,41
2,15
2,42
2,07
1,71
1980-1988
3,39
1,40
3,82
2,89
0,31
3,28
3,71
2,91
3,95
3,56
1988-1990
-9,41
-6,63
-9,95
-11,66
-7,85
-12,18
-3,50
0,89
-4,78
-4,68
1990-1995
-21,03
-4,92
-26,76
-24,19
-8,24
-28,15
-5,51
-0,26
-7,45
-5,00
1995-2001
20,17
2,65
28,04
22,02
2,27
27,91
3,35
-0,42
3,99
2,81
Izvor: Prilog 37; vlastiti izračun.

Ukupan broj turista se u razdoblju između 1996. i 2001. godine povećao za 87,77%. U
2001. godini u Republici Hrvatskoj je evidentirano 7.860.000 turista, od čega 6.544.000
stranih turista ili 1,47 turista po stanovniku. U strukturi stranih turista najveći udio ostvaruju
njemački turisti (oko 19%), slijede turisti iz Italije (oko 17%), Slovenije (oko 14%), Češke
(oko 12%), te Austrije (oko 11%). Udio ostalih stranih turista dan je u Prilogu 35. Važno je
zaključiti da se udio turista iz emitivnih tržišta Češke, Slovačke, Mađarske, Poljske i
Slovenije povećao, dok se broj turista iz zapadnoeuropskih zemalja smanjio, što nepovoljno
utječe na ukupnu turističku potrošnju.

Analizirajući prosječne godišnje stope dolazaka stranih turista prema emitivnim tržištima,
najveće stope rasta ima tržište Poljske (61,21%), Mađarske (26,93%) i Velike Britanije
(25,77%) što je djelomično razlog niskih apsolutnih vrijednosti u 1996. godini (vidi Prilog
34). Istovjetni zaključci slijede i iz analize emitivnih tržišta prema ostvarenim noćenjima
turista (vidi Prilog 36).

Potrošnja stranih turista u Republici Hrvatskoj predmet je istraživanja studije Tomas pod
nazivom ”Stavovi i potrošnja turista u Hrvatskoj”, koju provodi Institut za turizam. Do sada
su provedene tri studije i to 1994., 1997. i 2001. godine. Podaci o potrošnji stranih turista
korišteni su prilikom sastavljanja platne bilance u fazi prijelazne metodologije, što će biti
detaljnije objašnjeno.

Analiza podataka o prosječnoj dnevnoj potrošnji turista pokazuje da je ona relativno niska; u
1994. godini iznosila je 32,35 USD, u 1997. godini 33,2 USD, u 2001. godini 36,29 USD iz
čega slijedi porast od 12,18% (vidi Prilog 38, Prilog 39, Prilog 40). Najvišu dnevnu
potrošnju u 2001. godini ostvarili su turisti iz Velike Britanije (60,64 USD), slijede Talijani
sa 45,78 USD, Nijemci sa 41,15 USD, te Austrijanci sa 38,79 USD (vidi Prilog 38). U
razdoblju između 1994. i 2001. godine najviše je porasla potrošnja britanskih turista za
58,33%, mađarskih turista za 30,80% i talijanskih turista za 27,95% (vidi Prilog 39). Iako je
došlo do porasta prosječne dnevne potrošnje stranih turista, ne zadovoljavaju relativno niske

39
apsolutne vrijednosti turističke potrošnje, koje su direktno povezane i sa kvalitetom
turističkog proizvoda.

Potvrda gornjoj hipotezi je i u nezadovoljavajućoj strukturi prosječne dnevne potrošnje.
Najveći dio turističke potrošnje namijenjen je za osnovne usluge (smještaj, hranu, piće) i to
oko 85%, dok je preostali dio namijenjen za ostale usluge (kupovina, izdaci za kulturu i
zabavu, te ostalo). U strukturi dnevne potrošnje za kupovinu se izdvaja svega oko 6%.

Hrvatski turizam je suočen s visokim očekivanjima hrvatske javnosti s obzirom na
komparativne prednosti za razvoj turizma i blizine emitivnih tržišta. No turistički
pokazatelji potvrđuju hipotezu da to nije dovoljno za uspješno pozicioniranje na globalnom
turističkom tržištu. Hrvatski turizam nema zadovoljavajuće konkurentske prednosti u
odnosu na ostala europska emitivna tržišta. Udio Hrvatske u međunarodnom turizmu
smanjio se od 2,29% u 1980. godini, na 1,54% u 1990.godina, 0,3% u 1995. godini. U 2001.
godini bilježi se porast na 0,9% svjetskog turističkog tržišta (vidi Prilog 13; Prilog 37). Dok
je na europskom turističkom tržištu u 1985. godini ostvarivala 3,9%, Republika Hrvatska se
u 2000. godini nalazi iza svojih glavnih turističkih konkurenata Španjolske, Grčke,
Portugala i Turske (vidi Prilog 21).

Posljednje dvije turističke godine ukazuju na zadovoljavajuće kretanje hrvatskog turizma.
Da bi se nastavio uzlazni trend potrebno je osuvremeniti hrvatski turistički proizvod i
razvijati turizam prema svjetskim standardima. Veliki naglasak mora se dati na investicije u
nove smještajne kapacitete, infrastrukturu, kadrove, tehnologiju i diferencirani turistički
proizvod uz veliki naglasak na očuvanje prirodnih ljepota.

Bruto nacionalni proizvod Republike Hrvatske je u 2001. godini iznosio 20.429 milijuna
USD što je niže nego u 1990. godini. Slično turističkim pokazateljima, tako je i ukupan
ekonomski rast imao stagnaciju početkom devedesetih godina, da bi od 1995. godine
započeo vrlo spori ulazni trend ekonomskog rasta. Bruto nacionalni proizvod po stanovniku
je u 2001. godini iznosio niskih 4.603,2 USD, što je za oko 12% niže nego u 1990. godini
(vidi Prilog 22, Prilog 23).

Kako je već navedeno, turizam se ne evidentira kao zasebna djelatnost u strukturi društvenih
računa Republike Hrvatske, što značajno otežava praćenje turizma i vođenje odgovarajuće
ekonomske politike prema turizmu. U bivšoj Jugoslaviji primjenjivala se Jedinstvena
klasifikacija djelatnosti u kojoj je bila djelatnost Ugostiteljstvo i turizam, što nije odgovaralo
međunarodnim standardima (vidi tablicu 5). Po osamostaljenju Republike Hrvatske,
1995.godine donesen je Zakon o nacionalnoj klasifikaciji djelatnosti koji je usklađen sa
međunarodnim klasifikacijama djelatnosti6.

6 Na temelju Zakona o Nacionalnoj klasifikaciji djelatnosti (Narodne novine br.98/94), Odluke o Nacionalnoj
klasifikaciji djelatnosti (Narodne novine br.3/97 i 7/97) i Pravilnika o razvrstavanju poslovnih subjekata prema
Nacionalnoj klasifikaciji djelatnosti (Narodne novine br.22/95) Državni zavod za statistiku Republike
Hrvatske prikuplja podatke o klasifikaciji djelatnosti prema europskoj klasifikaciji djelatnosti-NACE, Rev.1-
koja je obvezna za države članice Europske unije. Poslovni se subjekti razvrstavaju prema djelatnosti koju

40

Tablica 5. Usporedni prikaz klasifikacija djelatnosti
NACIONALNA KLASIFIKACIJA DJELATNOSTI
(Republika Hrvatska)
JEDINSTVENA KLASIFIKACIJA DJELATNOSTI
(Stari sistem korišten do 1994.godine)
A. Poljoprivreda, lov i šumarstvo
B. Ribarstvo
C. Rudarstvo i vađenje
D. Prerađivačka industrija
E. Opskrba električnom energijom, plinom i
vodom
F. Građevinarstvo
G. Trgovina na veliko i malo, popravak
motornih vozila, te predmeta za osobnu
uporabu i kućanstvo
H. Hoteli i restorani
I.
Prijevoz, skladištenje i veze
J.
Financijsko posredovanje
K. Poslovanje nekretninama, iznajmljivanje i
poslovne usluge
L. Javna uprava i obrana, obvezno socijalno
osiguranje
M. Obrazovanje
N. Zdravstvena zaštita i socijalna skrb
O. Ostale društvene, socijalne i osobne uslužne
djelatnosti
P. Privatna kućanstva sa zaposlenim osobama
Q. Izvanteritorijalne organizacije  i tijela
A. Industrija i rudarstvo
B. Poljoprivreda i ribarstvo
C. Šumarstvo
D. Vodoprivreda
E. Građevinarstvo
F. Promet i veze
G. Trgovina
H. Ugostiteljstvo i turizam
I.
Obrtništvo i osobne usluge
J.
Stambeno-komunalne djelatnosti i uređenje
naselja i prostora
K. Financijske, tehničke i poslovne usluge
L. Obrazovanje, znanost, kultura i informacije
M. Zdravstvena zaštita i socijalna skrb
N. Tijela
državne
vlasti,
tijela
lokalne
samouprave,
fondovi,
udruženja
i
organizacije
Izvor: Statistički ljetopis Republike Hrvatske 1997, str.164; Statistički ljetopis Republike
Hrvatske 1998, str.183.

Najznačajnija djelatnost za turizam u Nacionalnoj klasifikaciji je djelatnost H-Hoteli i
restorani. Udio djelatnosti Hoteli i restorani u strukturi bruto nacionalnog proizvoda
Republike Hrvatske iznosi oko 2,7%  u razdoblju nakon 1997. godine. Izrazito niske stope
udjela djelatnosti H bile su početkom devedesetih i posebno 1995.godine zbog ratnih sukoba
na području Republike Hrvatske. Podaci pokazuju da ova djelatnost ima tendenciju bržeg
prosječnog godišnjeg rasta u odnosu na ukupnu proizvodnju u Republici Hrvatskoj. Dok je
stopa rasta bruto nacionalnog proizvoda u razdoblju između 1993. i 2001.godine iznosila
8,17%, stopa rasta djelatnosti Hoteli i restorani iznosila je 10,60% (vidi Prilog 33).  No s
obzirom na komparativne prednosti za razvoj turizma, Republika Hrvatska bi trebala
ostvarivati znatno viši promet djelatnosti Hoteli i restorani. Ne zadovoljava relativno niski
udio   ove djelatnosti u strukturi bruto nacionalnog proizvoda u odnosu na druge djelatnosti
koje su znatno više od turizma.

Osim praćenja djelatnosti Hoteli i restorani, velika se pozornost pridaje praćenju prihoda od
turizma kao pokazatelja značenja turizma za ukupnu ekonomiju zemlje. Usporedba kretanja
udjela prihoda od izvoza robe i inozemnog turizma u strukturi bruto nacionalnog proizvoda
tijekom razdoblja od 1993.do 2001. godine,  prikazana je slikom 4. Iako je udio prihoda od
izvoza robe dvostruko viši u odnosu na udio prihoda od turizma u bruto nacionalnom

pretežito obavljaju. Danom stupanja na snagu Zakona o Nacionalnoj klasifikaciji djelatnosti prestao je važiti
do tada primjenjivan Zakon o jedinstvenoj klasifikaciji djelatnosti.

41
proizvodu, važno je uočiti trend kretanja ova dva pokazatelja. Dok se udio robnog izvoza
smanjio od 35,80% u 1993.godini na 23,26% u 2001.godini, u istom se razdoblju udio
prihoda od turizma povećao od 12% na 16,3% (vidi Prilog 23). Odnosno, prosječna godišnja
stopa rasta robnog izvoza iznosila je u promatranom razdoblju 2,5%, a rast turističkih
prihoda čak 12,4%.

Slika 4.  Udjeli prihoda od izvoza roba i inozemnog turizma u strukturi bruto nacionalnog
proizvoda Republike Hrvatske
0,0
5,0
10,0
15,0
20,0
25,0
30,0
35,0
40,0
1993
1994
1995
1996
1997
1998
1999
2000
2001
Godine
%
Izvoz robe kao % GNP
Turistički prihodi kao % GNP

Izvor: Prilog 23; vlastiti izračun

Prihodi od turizma evidentiraju se na tekućem računu platne bilance, na podračunu usluga,
pozicija Putovanja-turizam. Kako je Republika Hrvatska prvenstveno receptivno turističko
tržište, tradicionalno ostvaruje pozitivan saldo na poziciji Putovanja-turizam u platnoj
bilanci, što znači da je potrošnja inozemnih turista u Republici Hrvatskoj veća od turističke
potrošnje hrvatskih građana u inozemstvu (vidi Prilog 22).

4.2. METODOLOGIJA PRAĆENJA TURIZMA U PLATNOJ BILANCI REPUBLIKE
HRVATSKE

Hrvatska narodna banka počela je samostalno sastavljati platnu bilancu nakon proglašenja
neovisnosti i početka djelovanja Hrvatske narodne banke kao samostalne institucije izvan
sustava bivše Narodne banke Jugoslavije. Platna bilanca sastavlja se u skladu s
metodologijom koju je preporučio Međunarodni monetarni fond u svom Priručniku iz
1993.godine. Izvori podataka za sastavljanje su: izvješća Državnog zavoda za statistiku,
Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje, Zavoda za platni promet, poslovnih banaka,
poduzeća i Hrvatske narodne banke, te statistička istraživanja Instituta za turizam i Hrvatske
narodne banke.

Platna bilanca Republike Hrvatske iskazuje se u američkim dolarima (USD) i domicilnoj
valuti (HRK). Pri sastavljanju platne bilance u obje izvještajne valute koriste se identične
skupine izvora podataka, te identična načela obuhvata transakcija i procedura sastavljanja

42
pojedinih pozicija. Ovisno o raspoloživim izvorima podataka, preračunavanje vrijednosti
transakcija iz originalnih valuta u izvještajne valute obavlja se (Bilten Hrvatske narodne
banke, 2002, 73):
−
primjenom srednjih tečajeva Hrvatske narodne banke na dan transakcije;
−
primjenom mjesečnih i tromjesečnih srednjih prosječnih tečajeva Hrvatske narodne
banke;
−
pri procjeni transakcija koje čine razliku stanja vrednovanih prema tečaju na kraju
razdoblja, promjene stanja u originalnim valutama pretvaraju se u dolarske i kunske
valute korištenjem prosječnih mjesečnih tečajeva valuta u odnosu prema američkom
dolaru.

Metodologija prikupljanja turističkih podataka u platnoj bilanci Republike Hrvatske
kontinuirano se unapređuje, sukladno metodologiji, preporukama i zajedničkoj suradnji
Hrvatske narodne banke i Međunarodnog monetarnog fonda. Do sada su se koristile tri
metodologije prikupljanja turističkih podataka u platnoj bilanci Republike Hrvatske:
−
metodologija zasnovana na otkupu i prodaji deviza;
−
prijelazna metodologija;
−
metodologija zasnovana na anketiranju na graničnim prijelazima.

4.2.1. METODOLOGIJA ZASNOVANA NA OTKUPU I PRODAJI DEVIZA

Ova se metodologija koristila od 1993.godine, odnosno početka izrade platne bilance
Republike Hrvatske, do zaključno prvog polugodišta 1997.godine.
Priliv i odliv od turizma dobiveni su korištenjem podataka iz Izvještaja o ostvarenom
platnom prometu s inozemstvom, koje su poslovne banke dostavljale Hrvatskoj narodnoj
banci.

U prihod od turizma, na temelju pruženih turističkih usluga, uključeni su (Godišnje izvješće
Hrvatske narodne banke, 1995, str.144):
−
kupnja efektivnog stranog novca i čekova od stranaca (pozicija 701);
−
doznake iz inozemstva na račune domaćih poduzeća koja se bave pružanjem turističkih
usluga (pozicija 702);
−
bonovi za cestarinu i benzinski bonovi prodana nerezidentima (pozicija 710);
−
25% otkupa efektivnih stranih sredstava plaćanja od domaćih osoba (pozicija 796);
−
25% položenog efektivnog stranog novca na devizne račune građana (pozicija 797).

U rashode od turizma, na temelju korištenih turističkih usluga, uključeni su (Godišnje
izvješće Hrvatske narodne banke, 1995, str.144):
−
rashodi za službena putovanja (pozicija 340);
−
rashodi za stipendije i specijalizacije (pozicija 812);
−
 rashodi za turistička putovanja u organizaciji domaćih putničkih agencija (pozicija
895);

43
−
25% prodaje efektivnih stranih sredstava plaćanja domaćim osobama (pozicija 700);
−
20% podignutih efektivnih sredstava plaćanja s deviznih računa građana (pozicija 897).

Tablica 6. Prihodi i rashodi pozicije putovanja-turizma, korištenjem prve metodologije za
razdoblje 1993-1997.godine, u milionima USD7
Godine
Stavke pozicije putovanja u
platnoj bilanci
1993.
1994.
1995.
1996.
1-6/1997.
Turistička bilanca
533,2
874,7
813,2
1.153,0
375,1
Prihodi od putovanja
831,6
1.426,9
1.583,8
2.186,0
946,7
Rashodi od putovanja
-298,4
-552,3
-770,6
-1.033,0
-571,6
Izvor: Godišnje izvješće Hrvatske narodne banke, 1997, 162.

Ako se usporedi kretanje podataka deviznog priliva od putovanja sa kretanjem broja
noćenja, u promatranom razdoblju, očekuje se usporedno kretanje ova dva vremenska niza.
Iz grafikona 3 je vidljivo značajno odstupanje kretanje podataka između broja noćenja
inozemnih turista i prihoda od putovanja-turizma. 1995. godine prihodi od turizma su se
povećali za 10,9%, dok se broj noćenja smanjio za čak 45%. Te je godine zbog repatrijacije
devizne štednje iz inozemnih u domaće banke i povećanja devizne štednje domaćeg
stanovništva u domaćim poslovnim bankama, zabilježen izraziti rast inozemnih prihoda po
osnovi turizma, dok je te iste godine, s druge strane, došlo do izraženog pada broja noćenja
inozemnih turista, zbog političkih sukoba na području Republike Hrvatske.

Slika 5. Odnos prihoda od međunarodnog turizma i broja noćenja inozemnih turista

Izvor: Godišnje izvješće Hrvatske narodne banke, 1995, str.152; Statistički ljetopis
Republike Hrvatske 1998, 1998.

Glavni nedostatak ove metodologije proizlazi iz činjenice da se u Republici Hrvatskoj, zbog
inflatornih iskustava iz prošlosti, koristila njemačka marka kao paralelna valuta u
neslužbenom sektoru gospodarstva, te su devizne transakcije između rezidenata u stranoj
valuti bile česte, a evidentirane su u izvještajima o ostvarenom platnom prometu s
inozemstvom. Isto tako nisu pouzdano definirani kriteriji rezidentnosti transaktora za

7 Za prvu metodologiju korištenu u Republici Hrvatskoj do 1997.godine nije moguće doći do razgraničenja
platnobilančnih podataka unutar pozicije putovanja-turizam, a podaci ranije nisu nigdje objavljeni.

44
alokaciju transakcija na rezidente i nerezidente, što je ostavljeno na proizvoljnu volju
bankarskih i mjenjačkih službenika.
Budući preporuke Međunarodnog monetarnog fonda u 5.izdanju Priručnika o platnoj bilanci
sugeriraju korištenje anketnih istraživanja za evidentiranje podataka u poziciji putovanja,
Hrvatska narodna banka je krenula u reviziju metodologije sredinom 1997.godine uz pomoć
Misije statističke tehničke pomoći Međunarodnog monetarnog fonda. U prijelaznom
razdoblju na novu metodologiju, do početka 1999. godine koristila se tzv. prijelazna
metodologija.

4.2.2. PRIJELAZNA METODOLOGIJA

Ova metodologija je kombinacija metodologije zasnovane na otkupu i prodaji deviza i
anketnog istraživanja Instituta za turizam i Hrvatske narodne banke koje je započelo u 1997.
godini. Prijelazna metodologija koristila se kombinacijom podataka o ostvarenom platnom
prometu s inozemstvom i izračuna na temelju množenja prosječne dnevne potrošnje i
odgovarajućih fizičkih pokazatelja. U tom razdoblju ispitivani su metodološki obrasci za
prelazak na anketno istraživanje turističkih prihoda i rashoda.

Ova metodologija, između ostalog, obuhvaća istraživanje o potrošnji domaćih turista u
inozemstvu prema motivima odlaska u inozemstvo i određuje veličinu domaće devizne
potrošnje za kupovinu. Kako metodologija platne bilance preporučuje reklasifikaciju
individualne potrošnje za kupovinu u inozemstvu s računa uvoza turističkih usluga na račun
uvoza roba, u okviru ove faze procijenjeni su prihodi i rashodi vezani uz putovanja-turizam,
dok je procjena kupovina napravljena zasebno i tretirana kao prilagodba na računu roba.

Iako se u Priručniku o platnoj bilanci (Balance of Payments Manual, 1993, str.65) ne
spominje odvajanje kupovine domaćih osoba u inozemstvu iz rashoda od putovanja-turizam,
svaka zemlja ima na raspolaganju mogućnost prilagodbe u sastavljanju platne bilance
sukladno svojim specifičnim uvjetima. U Hrvatskoj je ranijih godina bio prisutan značajan
odliv deviznih sredstava po osnovi kupovine domaćih osoba u inozemstvu, te je bitno da se
ova kategorije iz rashoda od putovanja, uključi u poziciju uvoza roba.

Prema prijelaznoj metodologiji turistički se prihodi sastoje od pet pozicija (Godišnje
izvješće Hrvatske narodne banke, 1998, str.146):
−
podaci platnog prometa s inozemstvom po osnovi doznaka (pozicija 281), stipendija
(pozicija 283), službenih putovanja (pozicija 285), ostalo (pozicija 288), neto prodaja
kuna u inozemstvo (pozicija 289), neto otkup i prodaja efektive i čekova od stranaca, te
otkup stranih čekova od domaćih osoba;
−
podaci o prihodima zdravstvenih usluga pruženih nerezidentima (tromjesečni podaci od
Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje);
−
cestarine i slični izdaci plaćeni stranom efektivom (podaci od Devizne direkcije
Hrvatske narodne banke);

45
−
podatak o potrošnji u smještajnim kapacitetima (umnožak broja noćenja stranih turista,
prema podacima Državnog zavoda za statistiku, i procijenjene turističke potrošnje,
prema anketi Tomas 1997, u iznosu od 32,9 USD);
−
podatak o ostaloj turističkoj potrošnji (umnožak broja putnika u vozilima sa stranom
registracijom na ulazu u Republiku Hrvatsku, prema podacima Državnog zavoda za
statistiku, i procijenjene potrošnje po turistu koji ulazi u Republiku Hrvatsku u vozilima
strane registracije, prema anketi Tomas 1997, u iznosu od 37 USD.

Turističke rashode čine (Godišnje izvješće Hrvatske narodne banke, 1998, str.146):
−
podaci o ostvarenom platnom prometu s inozemstvom po osnovi doznaka (pozicija
281), stipendija (pozicija 283), službenih putovanja (pozicija 285);
−
podaci o rashodima za zdravstvene usluge pružene hrvatskim građanima u inozemstvu
(tromjesečni podaci od Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje);
−
 potrošnja rezidenata na putovanju (procjenjuje se na temelju godišnjih procjena).

Prema navedenim kategorijama revidirani su prihodi i rashodi po osnovi putovanja-turizma
za razdoblje od 1993. do 1998.godine. Rezultati prijelazne metodologije dani su u tablici 7.

Tablica 7. Prihodi i rashodi pozicije putovanja-turizma, korištenjem prijelazne metodologije
za razdoblje 1993-1998.godine, u milionima USD8
Godine
Stavke pozicije putovanja u
platnoj bilanci
1993.
1994.
1995.
1996.
1997.
1998.
Neto, turistička bilanca
935,24
1.405,48
927,47
1.503,63
1.993,01
2.133,18
Priliv od putovanja, ukupno
1.309,80
1801,40
1.349,09
2.014,01
2.533,08
2.733,45
285 Službena putovanja
0,00
0,00
0,00
4,39
6,73
10,55
283 Stipendije
0,00
0,00
0,00
0,81
0,96
1,72
281 Doznake
58,58
99,07
78,35
158,00
243,83
264,41
288 Putovanja-ostalo
0,00
0,00
0,00
98,40
162,60
271,21
289 Prodaja kuna u inozemstvo-
neto
0,00
0,00
0,00
0,80
-0,10
-0,30
911 Otkup i prodaja efektive i
čekova od stranaca-neto
346,99
516,88
390,53
490,02
426,70
472,19
Otkup
stranih
čekova
od
domaćih osoba
9,11
11,78
14,68
18,68
17,46
18,35
Zdravstvene
usluge
pružene
nerezidentima
0,01
0,14
18,66
19,34
11,47
26,16
Potrošnja
u
smještajnim
kapacitetima
321,04
511,80
275,69
544,35
812,53
855,46
Ostala turistička potrošnja
568,57
653,83
562,86
668,34
829,22
901,00
Cestarine
plaćene
stranom
efektivom
5,50
7,90
8,30
10,90
11,70
11,70
Odliv od putovanja, ukupno
-374,56
-395,92
-421,62
-510,39
-530,07
-600,27
285 Službena putovanja
-67,91
-85,89
-81,92
-95,03
-95,37
-86,86
283 Stipendije
-0,07
-1,07
-1,35
-6,15
-8,54
-13,97
281 Doznake
-3,87
-7,01
-15,65
-32,14
-58,27
-99,43
Zdravstvene
usluge
pružene
rezidentima
-2,61
-1,95
-1,70
-2,07
-1,89
-1,67
Potrošnja
rezidenata
na
putovanju
-300,10
-300,00
-321,00
-375,00
-366,00
-398,34
Izvor: Interni dokumenti Hrvatske narodne banke (nisu javno objavljeni).

8 Za prijelaznu metodologiju dobiveni su strukturni podaci iz Internih dokumenata Hrvatske narodne banke.

46

U strukturi prihoda od putovanja najveći dio ostvaruju tri podkategorije: ostala turistička
potrošnja, potrošnja u smještajnim kapacitetima, te neto otkup i prodaja efektive i čekova od
stranaca, na što otpada oko 80% ukupnih turističkih prihoda. Izraženo relativnim
pokazateljima, najvišu prosječnu godišnju stopu rasta ostvarila je podkategorija Zdravstvene
usluge pružene nerezidentima (od 373%), Putovanja-ostalo (od 66%), te Službena putovanja
(od 55%).  Ukupan priliv od putovanja povećavao se prosječnom godišnjom stopom od
17,93% (vidi Prilog 42).

Ukupni turistički rashodi u promatranom razdoblju povećavali su se prosječnom godišnjom
stopom od 9,89% (vidi Prilog 42). Ovaj podatak pokazuje pozitivnu tendenciju kretanja neto
turističke bilance, budući je stopa rasta priliva od putovanja veća u odnosu na stopu rasta
odliva od putovanja, čime turizam doprinosi uravnoteženju platnobilančnog deficita
Republike Hrvatske. U strukturi rashoda od putovanja, najveći udio otpada na potrošnju
rezidenata na putovanju (oko 80%), iza čega slijede izdaci za službena putovanja (oko 15%)
(vidi Prilog 42).

Usporedbom kretanja priliva od putovanja i broja noćenja inozemnih turista vidljivo je da je
postignuta bolja korelacija ova dva niza podataka, u odnosu na prethodnu metodologiju,
iako i ova metodologija ima određene nedostatke (vidi Slika 6). Prvi nedostatak je korištenje
kontantnih veličina od 32,9 USD i 37 USD za izvođenje Inozemne potrošnje u smještajnim
kapacitetima i Ostale turističke potrošnje. Osobito su upitni podaci o procjeni potrošnje
domaćih građana u inozemstvu. Ta je potrošnja procijenjena korištenjem tromjesečnih
ekspertnih procjena za 1997.godinu, na temelju kojih su izvršene ponovne procjene serije,
unazad i unaprijed, uzevši u obzir promjene realne bruto plaće i tečaja DEM/USD, iako to
nisu jedine varijable koje utječu na potrošnju domaćih građana u inozemstvu.

Slika 6. Odnos prihoda od međunarodnog turizma i broja noćenja inozemnih turista,
prijelazna metodologija

Izvor: Godišnje izvješće Hrvatske narodne banke, 1998, str.163; Statistički ljetopis
Republike Hrvatske 1998, 1998

47
4.2.3. ANKETNA METODOLOGIJA

Pripreme za uvođenje ove metodologije započele su sredinom 1998.godine i to zajedničkim
projektom Hrvatske narodne banke i Instituta za turizam pod nazivom ”Potrošnja inozemnih
putnika u Hrvatskoj i domaćih putnika u inozemstvu u 1998.godini”. Anketnom metodom
prikupljeni su podaci za drugu polovicu 1998.godine, temeljem kojih su za čitavu
1998.godinu izvedeni procijenjeni podaci. Prihodi od putovanja računaju se od prvog
tromjesečja 1999.godine na temelju navedene ankete, a dopunjuju se podacima Hrvatskog
zavoda za zdravstveno osiguranje o obavljenim zdravstvenim uslugama nerezidenata.
Rashodi od putovanja izračunavaju se od prvog tromjesečja 1999.godine na temelju iste
ankete, a dopunjuju se podacima o deviznim rashodima Hrvatskog zavoda za zdravstveno
osiguranje.

Anketno istraživanje provodilo se na graničnim prijelazima (cestovnim, pomorskim,
željezničkim i u zračnim lukama) izravnim anketiranjem, a rezultati su se koristili za
sastavljanje platne bilance od prvog tromjesečja 1999.godine. Korištenje anketne
metodologije prihvatile su mnoge zemlje, primjerice Njemačka  (A Household Survey for
Dana Collection on Travel in Germany, 2000).

Osnovne karakteristike ove metodologije su (Galinec, 1999, str.319):
−
anketom utvrđena dnevna potrošnja nerezidenata nije konstantna veličina; ona se
prilagođava mjesečno;
−
hrvatski građani na privremenom radu u inozemstvu u službenoj turističkoj statistici se
tretiraju kao domaći turisti, dok se u statistici platne bilance tretiraju kao nerezidenti (po
kriteriju boravka oni borave dulje od godine dana izvan Hrvatske). Budući veći dio tih
građana posjeduje kuće za odmor ili odsjeda kod rodbine ili prijatelja, njihova potrošnja
se uopće nije evidentirala kao turistička potrošnja. Anketnim istraživanjem oni se
tretiraju kao nerezidenti, a njihova potrošnja se prati kao potrošnja inozemnih turista;
−
u službenoj statistici evidentira se broj noćenja inozemnih turista u komercijalnom
smještaju, dok nedostaju podaci o neprijavljenom ili djelomično prijavljenom smještaju,
smještaju kod rodbine ili u vikendicama, podaci o kamperima i nautičarima, te
jednodnevnim izletnicima. Usporedba kretanja podataka o broju vozila stranih
registracijskih tablica na ulazu u Republiku Hrvatsku i broja noćenja inozemnih turista
ukazuje da je značajno prisutan problem neprijavljivanja ostvarenih noćenja inozemnih
turista.

U strukturi prihoda od putovanja oko 9% se ostvaruje iz poslovnih putovanja inozemnih
turista, a oko 91% od osobnih putovanja, sa tendencijom smanjivanja udjela poslovnih
putovanja u 2001. godini (vidi Prilog 42). Stopa rasta prihoda od osobnih putovanja iznosi
16,4% za razdoblje između 1999. i 2001. godine. U strukturi rashoda od putovanja situacija
je drukčija; ovdje je udio poslovnih i osobnih putovanja gotovo izjednačen na oko 50% (vidi
Prilog 42). Prosječne godišnje stope kretanja poslovnih i osobnih putovanja su opadajuće u
promatranom razdoblju između 1999. i 2001. godine, s time da je smanjenje rashoda po

48
osnovi poslovnih putovanja veće u odnosu na rashode za osobna putovanja (vidi Tablicu 8).
Pozitivna turistička bilanca ostvarena je zahvajujući pozitivnoj bilanci osobnih putovanja,
čime je neutralizirana negativna bilanca poslovnih putovanja. U strukturi osobnih putovanja
negativna je bilanca obrazovnih usluga, dok su bilance ostalih i zdravstvenih usluga
pozitivne (vidi Tablicu 8).

Razdioba prihoda od putovanja po osnovi osobnih putovanja pokazuje da je najznačajniji
udio prihoda od ostalih usluga, u odnosu na pružene zdravstvene i obrazovne usluge i to čak
od 98%. Među ostalim uslugama najzačajniji su prihodi koji se ostvaruju pod kategorijom
odmor i zabava (vidi Prilog 42). U strukturi rashoda od putovanja po osnovi osobnih
putovanja domaćih turista, 88% otpada na korištenje ostalih usluga i to više od 45% na
rashode povezane uz posjete rodbini i prijateljima (vidi Prilog 42).

Tablica 8. Prihodi i rashodi pozicije putovanja-turizma, prema anketnoj metodologiji za
razdoblje 1999-2001.godine, u milionima USD9
Godine
Prosječna godišnja
stopa rasta 1999-2001.

Stavke pozicije putovanja u platnoj bilanci
1999.
2000.
2001.
%
Prihodi od putovanja
2.493,39 2.757,99 3.335,03
15,65
Prihodi od poslovnih putovanja
233,55
263,58
273,94
8,30
Prihodi od osobnih putovanja od toga:
2.259,84 2.494,41 3.061,08
16,39
1. Zdravstvene usluge, od toga:
35,99
27,14
43,86
10,40
1.1. Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje
17,77
12,39
18,67
2,61
1.2. Istraživanje Institut za turizam/Hrvatske narodna
banka
18,26
14,75
25,20
17,47
2. Obrazovne usluge
10,71
12,31
11,48
3,50
3. Ostale usluge, od toga:
2.213,14 2.454,96 3.005,75
16,54
3.1. Odmor i zabava
1.099,59 1.970,46 2.492,90
50,57
3.2. Posjete rodbini i prijateljima
960,97
358,05
394,54
-35,92
3.3. Tranzit
90,79
91,18
82,48
-4,68
3.4. Ostalo neraspodijeljeno
61,79
35,28
35,82
-23,86

Rashodi od putovanja
751,43
568,10
606,41
-10,17
Rashodi od poslovnih putovanja
384,21
260,48
289,08
-13,26
Rashodi od osobnih putovanja, od toga:
367,22
307,65
317,33
-7,04
1. Zdravstvene usluge, od toga:
25,30
13,59
24,27
-2,06
1.1. Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje
1,64
2,10
5,57
84,11
1.2. Istraživanje Institut za turizam/Hrvatske narodna
banka
23,66
11,49
18,71
-11,09
2. Obrazovne usluge
40,85
22,44
11,26
-47,51
3. Ostale usluge, od toga:
301,06
271,62
281,81
-3,25
3.1. Odmor i zabava
116,46
96,10
95,74
-9,33
3.2. Posjete rodbini i prijateljima
154,42
146,72
152,43
-0,65
3.3. Tranzit
6,11
3,31
12,372
42,27
3.4. Ostalo neraspodijeljeno
24,07
25,50
21,27
-5,99

Turistička bilanca, neto
1.741,96 2.189,88 2.728,62
25,16
Bilanca poslovnih putovanja
-150,66
3,12
-15,13
-68,31
Bilanca osobnih putovanja
1.892,63 2.186,76 2.743,75
20,40
Bilanca zdravstvenih usluga
10,69
13,55
19,59
35,41

9 Za prijelaznu metodologiju dobiveni su strukturni podaci iz Internih dokumenata Hrvatske narodne banke.

49
Bilanca obrazovnih usluga
-30,14
-10,14
0,22
Bilanca ostalih usluga
1.912,08 2.183,34 2.723,94
19,36
Izvor: Interni dokumenti Hrvatske narodne banke (nisu javno objavljeni).

4.3. ZNAČENJE TURIZMA U PLATNOJ BILANCI REPUBLIKE HRVATSKE

Platna bilanca je sumarni iskaz ekonomskih transakcija rezidenata neke ekonomije s
inozemstvom u određenom vremenskom razdoblju. Važnost pojedine pozicije unutar platne
bilance varira između pojedinih zemalja što ovisi o strukturi ekonomije, dosegnutom
stupnju ekonomskog razvoja, te uključenosti u međunarodne tokove roba, usluga,
proizvodnih faktora i kapitala.

Iz platne bilance Republike Hrvatske za razdoblje 1993-2001. godine izdvajam pojedine
kategorije prikazane u tablici 9.

Tablica 9. Platna bilanca Republike Hrvatske za period 1993-2001.godine, u milionima
USD
STAVKE PLATNE BILANCE
Godine

1993.
1994.
1995.
1996.
1997.
1998.
1999.
2000.
2001.
A. TEKUĆE TRANSAKCIJE
(3+4+5+6)
623,0
853,4 -1.441,5
-1.091,3
-2.325,1
-1.530,6
-1.390,4
-432,7
-623,2
 3. Robe
- 723,2 -1.141,6 -3.259,3
-3.623,5
-5.196,2
-4.147,4
-3.298,6
-3.203,8 -4.011,9
   3.1. Prihodi
3.903,8
4.260,4
4.632,7
4.545,7
4.210,3
4.604,5
4.394,7
4.567,2
4.752,1
   3.2. Rashodi
-4.627,0 -5.402,0 -7.892,0
-8.169,2
-9.406,5
-8.751,9
-7.693,3
-7.770,9 -8.763,9
 4. Usluge
1.138,1
1.633,3
1.044,3
1.579,7
2.024,2
2.074,8
1.625,2
2.267,9
2.951,4
   4.2. Putovanja - turizam
935,2
1.405,5
927,5
1.503,6
1.993,0
2.133,2
1.742,0
2.189,9
2.728,6
     4.2.1. Prihodi
1.309,8
1.801,4
1.349,1
2.014,0
2.523,1
2.733,4
2.493,4
2.758,0
3.335,0
     4.2.2. Rashodi
- 374,6
- 395,9
- 421,6
- 510,4
- 530,1
- 600,3
- 751,4
- 568,1
- 606,4
  5. Dohodak
- 119,6
- 164,5
- 28,8
- 69,9
- 22,4
- 164,0
-349,5
-380,1
-528,4
      5.1. Prihodi
128,2
149,0
218,8
269,8
363,8
394,9
252,2
334,1
400,6
      5.2. Rashodi
- 247,7
- 313,5
- 247,6
- 339,7
- 386,2
- 558,9
-601,7
-714,2
-929,1
  6. Tekući transferi
327,7
526,3
802,3
1.022,4
869,4
706,0
632,5
883,2
965,7
      6.1. Prihodi
507,5
669,1
971,1
1.173,2
964,0
919,1
967,4
1.101,0
1.174,5
      6.2. Rashodi
- 179,8
- 142,8
- 168,8
- 150,8
- 94,6
- 213,1
-335,0
-217,8
-208,8
Izvor: Hrvatska narodna banka, baza podataka
(URL: http://www.hnb.hr/publikac/bilten/statistički pregled/h1.xls)

Saldo tekuće bilance koristi se kao jedan od pokazatelja ekonomskog stanja. Dugotrajni
deficit tekuće bilance ima negativne posljedice za ukupnu ekonomiju, budući se pokriva
zaduživanjem u inozemstvu ili intervencijama na deviznom tržištu.

Tekuća bilanca Republike Hrvatske je u deficitu od 1995. godine, koji ne pokazuje
tendenciju značajnijeg rasta i u 2001. godini je iznosio 3,05% bruto nacionalnog proizvoda.
U promatranom razdoblju najviši deficit je bio u 1997. godini u iznosu od 11,6% bruto

50
nacionalnog proizvoda. U strukturi tekuće bilance robna bilanca je u stalnom deficitu kao i
bilanca dohodaka, dok su bilanca usluga i bilanca tekućih transfera u stalnom suficitu.

Uočava se izraziti rast rashoda po osnovi uvoza robe, koji se udvostručio u razdoblju
između 1993. i 2001. godine i u 2001. godini iznosio 8.763,9 milijuna USD. S druge strane
prihodi po osnovi izvoza robe ostali su na približno istoj razini, te su u 2001. godini iznosili
4.752,1 milijuna USD. Prosječna godišnja stopa rasta uvoza robe je iznosila 8,3%, dok je
stopa rasta izvoza robe iznosila 2,5%. Robni se deficit povećao u promatranom razdoblju za
čak 5.5 puta, što je izrazito negativan trend, te je suficit bilance usluga još od 1995. godine
nedovoljan za pokriće negativnog salda.

Bilanca usluga kroz čitav je period ostvarivala pozitivan saldo, koji se povećao za 2,6 puta
uz prosječnu godišnju stopu rasta od 12,6%. Pozitivan saldo bilance usluga služi pokriću
robnog deficita. U 1995. godini saldo bilance usluga služio je pokriću 32% robnog deficita,
u 1998. godini 50%, a u 2001. godini 74% robnog deficita.

Kao i bilanca usluga, tako je i turistička bilanca u razdoblju između 1993. i 2001. godine u
stalnom rastućem suficitu. Prihodi od putovanja rasli su višom prosječnom godišnjom
stopom, od 12,4%, u odnosu na rashode od putovanja koji su rasli stopom od 6,2%. Saldo
turističke bilance povećavao se godišnjom stopom od 14,3%. Prihodi od putovanja su u
1996. godini pokrivali 56% robnog deficita, a u 2001. godini čak 83% robnog deficita.

Isplaćeni dohoci prelazili su vrijednosti priliva po osnovi dohotka u promatranom razdoblju.
Bilanca dohodaka je negativna sa godišnjom stopom rasta od 20,4%. Udio negativne bilance
usluga u prihodima od putovanja iznosio je za 2001. godinu 15,8%. Prihodi od transfera bili
su viši od rashoda uz stopu rasta pozitivne bilance tranfera od 14,5%.

5.
ANALIZA
PLATNOBILANČNIH
UČINAKA
TURIZMA
NA
PRIMJERU
REPUBLIKE HRVATSKE, ŠPANJOLSKE I PORTUGALA

Za komparativnu analizu turističkih kretanja s aspekta platne bilance odabrane su, uz
Republiku Hrvatsku, dvije značajne europske turističke zemlje: Španjolska i Portugal.
Osnovni razlog odabira ove dvije zemlje je želja da se hrvatski turizam usporedi, prema
odabranim pokazateljima, sa dva značajna europska tržišta koja su, prema komparativnim
prednostima za razvoj turizma, slična hrvatskom tržištu.

Za razvoj turizma i ekonomski razvoj od velikog je značenja bio ulazak zemalja u Europsku
uniju 1.1.1986. godine. Danas ove zemlje, prvenstveno zahvaljujući značajnom porastu
stranih investicija, povećanju međunarodne trgovine i strukturnim promjenama,
konvergiraju prema standardima Europske unije u svim područjima ekonomije.

51
5.1. ZNAČAJKE TURIZMA ZA ŠPANJOLSKU S ASPEKTA PLATNE BILANCE

Španjolska se prostire na površini od 504.782 km2 i ima oko 40 miliona stanovnika.
Tijekom ekonomskog razvoja Španjolska je imala fazu autarhije (1950-1959), fazu
postupnog otvaranja (1960-1973), fazu demokratizacije i strukturnih reformi (1973-1985),
te fazu ubrzanog ekonomskog rasta nakon 1986. godine i ulaska u Europsku uniju.

Bruto nacionalni proizvod se u razdoblju između 1990. i 2001. godine povećavao
prosječnom godišnjom stopom od 1,18% i iznosio u 2001. godini 582.225 milijuna USD.
Tijekom devedesetih godina, bruto nacionalni proizvod se mijenjao ovisno o recesiji na
domaćem i europskom tržištu. Tako je nakon uspješne 1991. godine ostvaren pad od
16,62% bruto nacionalnog proizvoda u 1992. godini; slijedi faza oporavka kada je bruto
nacionalni proizvod ostvario najvišu vrijednost od 610.035 milijuna USD u 1996. godini;
nakon smanjenja od 7,83% u 1997. godini, bruto nacionalni proizvod se ponovno povećao u
1999. godini, da bi u se u 2000. godini ponovno smanjio za 6,77% (vidi Prilog 44). Bruto
nacionalni proizvod po stanovniku iznosio je u promatranom razdoblju između 13 i 15
tisuća USD.

U strukturi bruto nacionalnog proizvoda Španjolske najznačajnije su djelatnosti uslužnog
sektora koje ostvaruju više od 60% ukupnog bruto nacionalnog proizvoda; slijedi industrija
sa oko 18% udjela, građevinarstvo sa oko 8% udjela; poljoprivreda i ribarstvo sa oko 5%
udjela, opskrba električnom energijom sa oko 4%, koliko ostvaruju zajedno i sve ostale
djelatnosti (vidi Slika 7).

Slika 7. Struktura bruto domaćeg proizvoda Španjolske za razdoblje 1995-2001.godina
0,00
10,00
20,00
30,00
40,00
50,00
60,00
70,00
1995
1996
1997
1998
1999
2000
2001
Godine
Struktura bruto
domaćeg proizvoda
Španjolske (%)
Poljoprivreda i ribarstvo
Elektroprivreda
Industrija
Građevinarstvo
Uslužne djelatnosti
Ostale djelatnosti
Izvor: Instituto Nacional de Estadistica, baza podataka; vlastiti izračun

Između uslužnih djelatnosti, turizam ima primarni značaj za ekonomski razvoj Španjolske.
Španjolska je poznata turistička destinacija, čiji se turistički razvoj može ukratko opisati,
kako slijedi :
−
prvi turistički uzlet tijekom šezdesetih godina nakon godina političke izolacije. Uz niske
cijene i prirodne ljepote započinje razvoj masovnog inozemnog turizma;

52
−
stagnacija razvoja turizma tijekom ekonomske krize ranih sedamdesetih, prvenstveno
zbog recesije na glavnim emitivnim turističkim tržištima;
−
oporavak turizma zahvaljujući ulasku stranih direktnih investicija krajem sedamdesetih;
−
drugi turistički uzlet tijekom osamdesetih godina uz daljnji razvoj masovnog turizma;
−
nove smjernice razvoja u devedesetim godinama. Naglasak na razvoj diferenciranog
turističkog proizvoda.

Španjolska je značajna turistička destinacija koja je u posljednjih desetak godina ostvarivala
oko 8% svjetskog i 12% europskog turističkog prometa (vidi Prilog 13, Prilog 24).
U strukturi inozemnih turista najveći udio čine turisti iz Njemačke, koji ostvaruju oko 35%
ukupnog prometa, slijede Britanci sa oko 28% udjela, Francuzi sa oko 6% udjela, Talijani i
Nizozemci sa oko 4% udjela (vidi Slika 8). Iz navedenog slijedi, da je struktura inozemnih
turista zadovoljavajuća, budući se radi o turistima iz zapadnoeuropskih zemalja sa visokom
razinom bruto nacionalnog proizvoda po stanovniku.

Slika 8. Struktura noćenja turista u Španjolskoj prema nacionalnosti za period 1995-
2001.godine
0%
20%
40%
60%
80%
100%
1995
1996
1997
1998
1999
2000
2001
Godine
Udio stranih turista prema
nacionalnosti (%)
Njemačka
Velika Britanija
Francuska
Nizozemska
Italija
Ostali

Izvor: Prilog 43.

Platnu bilancu prikuplja i objavljuje centralna banka Španjolske (Banco de Espana) prema
metodologiji iz 5. izdanja Priručnika o platnoj bilanci (Balance of Payments Manual, 1993) i
to od 1991. godine10. U platnoj bilanci se evidentiraju sve transakcije između rezidenata i
nerezidenata, a transakcije se evidentiraju bez obzira da li je plaćanje izvršeno u domaćim ili
inozemnim financijskim institucijama ili se radi o poslovanju multinacionalnih kompanija.
Metodologija iz 5. izdanja Priručnika o platnoj bilanci koristi se od 1993. godine, s time da
su podaci za razdoblje od 1990. do 1992. godine revidirani prema toj metodologiji,
prvenstveno radi međunarodne usporedbe platnobilančnih podataka.

Dva osnovna izvora informacija za sastavljanje platne bilance su podaci o robnoj razmjeni i
tzv. zatvoreni sustav platnog prometa s inozemstvom (The Spanish Balance of Payments

10 Europska centralna banka (European Central Bank, ECB) je 1999.godine započela sa projektom
harmonizacije metodologije platne bilance radi lakšeg agregiranja podataka na razini Europske unije i
donošenja kvalitetnijih odluka na području monetarne politike.

53
2001, 2001, str.21). Podaci se temelje na informacijama dobivenim od domaćih poslovnih
banaka za domaće i inozemne devizne transakcije, a koriste se i dodatni izvori koji su
namijenjeni kontroli kvalitete informacija bankarskog sustava.

Podaci o poziciji putovanja-turizam prikupljaju se na bazi informacija iz bankarskih
izvještaja o kupnji i prodaji deviza (novčanica i putničkih čekova) od rezidenata i domaće
valute od nerezidenata, te na bazi bankarskih izvještaja o transakcijama turista i turističkih
agencija (uključujući transakcije kreditnim karticama). Podaci u poziciji putovanje-turizam
nisu strukturirana prema preporuci Međunarodnog monetarnog fonda na poslovna i osobna
putovanja (The Spanish Balance of Payments 2001, 2001, str.22).

Saldo tekuće bilance Španjolske je u stalnom deficitu, koji je sredinom devedesetih godina
smanjen, dok je u posljednje tri godine u stalnom rastu i u 2001. godini je iznosio 2,6%
bruto nacionalnog proizvoda. U promatranom razdoblju najviši deficit je bio u 2000. godini
kada je iznosio 3,5% bruto nacionalnog proizvoda.

Robni izvoz ostvaruje visoke stope rasta, u apsolutnim i relativnim iznosima. Ipak se robni
deficit povećava, budući da raste i robni uvoz, u apsolutnim iznosima. Zadovoljavajuće je
da je prosječna godišnja stopa rasta robnog izvoza od 7,03% veća od stope rasta uvoza od
5,2% (vidi Prilog 45).

Bilanca usluga je kontinuirano pozitivna sa stopom rasta od 6,8%, a u strukturi usluga
najznačajnije mjesto ostvaruju prihodi od putovanja koji su rasli stopom od 5,37%. Iako su
rashodi od putovanja rasli stopom od 3,15%, izraženo u apsolutnim brojkama, oni iznose
oko 20% prihoda od putovanja. Važno je naglasiti da su prihodi od turizma u čitavom
razdoblju bili dovoljni za pokriće robnog deficita (vidi Prilog 45).

5.2. ZNAČAJKE TURIZMA ZA PORTUGAL S ASPEKTA PLATNE BILANCE

Portugal zauzima teritorij od 91.985 km2 i ima oko 10 miliona stanovnika. U turističkom
razvoju Portugala značajni nedostatak je u blizini španjolskog turističkog tržišta, te je
turistička politika Portugala usmjerena na razvijanje diverzificiranog i prepoznatljivog
turističkog proizvoda.

Bruto nacionalni proizvod se u razdoblju između 1990. i 2001. godine povećavao
prosječnom godišnjom stopom od 4,25% i iznosio u 2001. godini 109.483 milijuna USD,
što je za oko 5,4 puta više od Republike Hrvatske. U razdoblju između 1990. i 2001. godine
bilježi se najviša vrijednost ukupne proizvodnje u 1999. godini u vrijednosti od 115.923
milijuna USD. Nakon lošije 2000. godine, u 2001. godini je vidljivo poboljšanje, kako bruto
nacionalnog proizvoda, tako i turističkih pokazatelja. Bruto nacionalni proizvod po
stanovniku iznosio je u promatranom razdoblju između 8-11 tisuća USD.

54
Portugal je značajno emitivno tržište koje ostvaruje oko 1,6% svjetskog i 3,1% europskog
turističkog tržišta (vidi Prilog 13, Prilog 26). Broj dolazaka stranih turista se u promatranom
razdoblju povećavao godišnjom stopom od 4,08%. U strukturi gostiju najveći broj turista je
iz Španjolske, oko 50%, gosti iz Velike Britanije čine 15%, slijedi Njemačka sa 9%, te
Francuska i Nizozemska sa oko 5% udjela.

Podatke o platnoj bilanci prikuplja i objavljuje centralna banka Portugala (Banco de
Portugal) već od 1963. godine. Uslijed liberalizacije deviznih tržišta i procesa statističke
harmonizacije na europskoj razini, 1993. godine je uveden izmijenjen sistem evidentiranja
platne bilance. Nova metodologija usklađena sa uputama iz 5. izdanja Priručnika o platnim
bilanacma počela se primjenjivati od 1999. godine (New Presentation of the Balance of
Payments Statistics). Prema posebnom zakonu, centralna banka ima pravo da traži podatke
od javnih i privatnih osoba za statističke svrhe, tako da su izvori informacija za platnu
bilancu bankarski i nebankarski sektor. Podaci se prikupljanju na bazi tzv. zatvorenog
sistema izvještavanja (closed settlements system), gdje se transakcije evidentiraju putem
posebnih izvještaja i to od strane banaka, direktnih izvjestitelja i poduzeća. Osim toga,
koriste se i drugi izvori podataka: podaci  za robnu statistiku, procjene pozicije putovanja na
bazi turističke statistike Državnog
zavoda za statistiku (INE) i Direkcije za turizam (Direccao-General do Turismo), podaci sa
burze, statistika poslovanja banaka i drugo.

Podaci o poziciji putovanja-turizam prikupljaju se na temelju izvještaja o bankarskim
transferima, putničkim čekovima, kreditnim karticama i valuti; informacijama dobivenim od
putničkih agencija i procjenama centralne banke na bazi realnih indikatora (broja turista,
stopa iskorištenosti hotela) i cijena turističkih usluga (Annual Report 2000, 2001, str. 54).

Tekuća bilanca Portugala je u deficitu koji se povećava od 1995. godine, te je u 2001. godini
iznosio 9,1% bruto nacionalnog proizvoda. Osnovni razlog rastućem deficitu nalazi se u
stopi rasta robnog uvoza od 6,22%, dok je stopa rasta robnog izvoza preniska i iznosi
4,52%. Negativno kretanje robne bilance pokriva se suficitom uslužne bilance koja u 2001.
godini pokrivala svega 20% robnog deficita (vidi Prilog 45).

Iako prihodi od putovanja-turizma rastu zadovoljavajućom stopom od 5,13%, oni pokrivaju
manje od 50% robnog deficita u 2001. godini. U čitavom razdoblju između 1990. i 2001.
godine prihodi od putovanja služili su za pokriće oko 50% robnog deficita. Važno je
naglasiti da su i rashodi od turizma relativno visoki, izraženo u apsolutnim i relativnim
veličinama. U 2001. godini iznosili su 1/3 turističkih prihoda, a u razdoblju između 1990. i
2001. godine rasli su godišnjom stopom od 9,82% (vidi Prilog 45).

55
5.3. KOMPARATIVNA ANALIZA PLATNOBILANČNIH POKAZATELJA ZA
ODABRANE ZEMLJE

Koristeći veličinu bruto nacionalnog proizvoda, kao pokazatelja ekonomske razvijenosti,
izvodi se zaključak da je među promatranim zemljama najrazvijenija Španjolska, čiji je
bruto nacionalni proizvod u 2001. godini bio pet puta veći u odnosu na Portugal i 28 puta
veći u odnosu na Republiku Hrvatsku. Španjolska je ujedno i najveća zemlja prema broju
stanovnika. Uspoređujući pokazatelj bruto nacionalni proizvod po stanovniku, dolazi se do
sličnih zaključaka. Životni standard stanovništva, prema ovom pokazatelju, najviši je u
Španjolskoj i kreće se na razini između 13 i 15 tisuća USD godišnje, dok je u Republici
Hrvatskoj trostruko niži i kreće se ispod pet tisuća USD u promatranom razdoblju (vidi
Slika 9).

Slika 9. Kretanje bruto nacionalnog proizvoda po stanovniku 1990-2001
0
5000
10000
15000
20000
1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001
GNP per capita
Hrvatska
Španjolska
Portugal

Izvor: Prilog 23, Prilog 25, Prilog 27

Sve promatrane zemlje ostvaruju deficit tekuće bilance koji je izražen u apsolutnim
veličinama najviši u Španjolskoj, no s obzirom na ukupnu ekonomsku razvijenost on
predstavlja značajniji problem za Portugal i Republiku Hrvatsku. Dok se udio deficita
tekuće bilance u bruto nacionalnom proizvodu pozitivno smanjuje u Republici Hrvatskoj, u
Portugalu je prisutan negativan trend povećanja (vidi Slika 10).

Slika 10. Udio deficita tekuće bilance u bruto nacionalnom proizvodu 1990-2001

56
-2,00
0,00
2,00
4,00
6,00
8,00
10,00
12,00
14,00
1990
1991
1992
1993
1994
1995
1996
1997
1998
1999
2000
2001
Udio deficita tekuće bilance u
GNP-a (%)
Hrvatska
Španjolska
Portugal

Izvor: Prilog 23, Prilog 25, Prilog 27

Deficit tekuće bilance najvećim je dijelom posljedica višeg robnog uvoza u odnosu na robni
izvoz, budući sve zemlje ostvaruju deficite robne bilance i suficite u uslužnom sektoru.
Devizni priliv po osnovi robnog izvoza je dovoljan za pokriće oko 50% deviznog odliva po
osnovi robnog uvoza za Republiku Hrvatsku, dok se za Španjolsku taj podatak kreće oko
80% (vidi Slika 11).

Slika 11. Pokrivenost uvoza izvozom robe 1990-2001
0
20
40
60
80
100
1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001
Pokrivenost uvoza izvozom
robe
Hrvatska
Španjolska
Portugal

Izvor: Prilog 23, Prilog 25, Prilog 27

Pokazatelj pokrivenosti robnog deficita turističkom bilancom pokazuje da je najbolja
situacija u Španjolskoj gdje je pokazatelj na razini iznad ili blizu 100. Najlošija situacija je u
Portugalu, gdje turistički suficit pokriva relativno mali dio robnog deficita (vidi Slika 12).

Slika 12. Pokrivenost robne bilance turističkom bilancom 1990-2001
0
50
100
150
200
1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001
Pokrivenost robne bilance
turističkom bilancom
Hrvatska
Španjolska
Portugal

57
Izvor: Prilog 23, Prilog 25, Prilog 27

Turistički prihodi po stanovniku imaju ulazni trend u svim zemljama osim u 2001. godini
kada dolazi do smanjenja (vidi Slika 13).

Slika 13. Godišnje stope rasta/pada turističkih prihoda 1990-2001
-60
-40
-20
0
20
40
60
80
100
120
91/90
92/91
93/92
94/93
95/94
96/95
97/96
98/97
99/98
00/99
01/00
Godišnje stope, %
Hrvatska
Španjolska
Portugal

Izvor: Prilog 23, Prilog 25, Prilog 27

Prema veličini turističkih prihoda po stanovniku najbolji je pokazatelj u Republici
Hrvatskoj, gdje se ostvaruje najviši prihod po stanovniku, slijedi Španjolska, pa Portugal
(vidi Slika 14).

Slika 14. Kretanje turističkih prihoda po stanovniku 1990-2001
0
500
1000
1500
2000
1990
1991
1992
1993
1994
1995
1996
1997
1998
1999
2000
2001
Turistički prihodi per capita
Hrvatska
Španjolska
Portugal

Izvor: Prilog 23, Prilog 25, Prilog 27

Prema kretanju turističkih rashoda po stanovniku na prvom je mjestu Portugal, sa oko 250
USD turističkih rashoda po stanovniku, a najmanji je turistički odliv u Republici Hrvatskoj.
Ovaj pokazatelj može se koristititi i kao pokazatelj životnog standarda domicilnog
stanovništva (vidi Slika 15).

Slika 15. Kretanje turističkih rashoda po stanovniku 1990-2001

58
0
50
100
150
200
250
300
1990
1991
1992
1993
1994
1995
1996
1997
1998
1999
2000
2001
Turustički rashodi per capita
Hrvatska
Španjolska
Portugal

Izvor: Prilog 23, Prilog 25, Prilog 27

Udio turističkih prihoda u bruto nacionalnom proizvodu najviši je u Republici Hrvatskoj na
prosječnoj razini oko 15%, dok je znatno niži u Španjolskoj i Portugalu, oko 5% (vidi Slika
16). Ovaj pokazatelj ukazuje na veliko značenje turizma za hrvatsko gospodarstvo i
zavisnost od ukupnih turističkih rezultata. Iz navedenog slijedi, da se hrvatski turizam mora
prilagoditi zahtjevima svjetskog turističkog tržišta, kako bi se očekivani turistički rezultati i
ostvarili. S druge strane, ovaj podatak je rezultat loše gospodarske situacije u značajnijim
djelatnostima Republike Hrvatske, koje posljednjih godina bilježe manji promet i
nezadovoljavajuće stope rasta.

Slika 16. Udio turističkih prihoda u bruto nacionalnom proizvodu 1990-2001
0
5
10
15
20
1990
1991
1992
1993
1994
1995
1996
1997
1998
1999
2000
2001
Turistički prihodi kao % od
GNP-a
Hrvatska
Španjolska
Portugal

Izvor: Prilog 23, Prilog 25, Prilog 27

6. MODEL TURISTIČKIH PRIHODA I RASHODA NA PRIMJERU REPUBLIKE
HRVATSKE, ŠPANJOLSKE I PORTUGALA

Sve se ekonomske pojave i procesi manifestiraju u obliku količina, kvantiteta, koje se
tijekom vremena u procesu privrednog razvoja mijenjaju. Istodobno sve su ekonomske
pojave i procesi, međusobno zavisni tj. promjena jedne od njih utječe u određenoj mjeri i na
promjene ostalih. S porastom stupnja privrednog razvoja raste i broj ekonomskih varijabli i

59
stupanj međuzavisnosti među njima. Osnovna je zadaća ekonomske analize utvrđivanje
međuzavisnosti koje postoje među ekonomskim pojavama i procesima radi njihova
objašnjavanja i predviđanja.

Međunarodni turizam predstavlja značajan segment u međunarodnoj razmjeni na svjetskoj
razini, što pokazuju i podaci o turističkim prihodima i rashodima u platnim bilancama
mnogih zemalja. Analiziranje i predviđanje međunarodnih turističkih tijekova značajno je za
sve zemlje, a posebno za one koji pomoću turizma uravnotežuju platnobilančne deficite.

Najveći broj istraživanja iz tog područja odnosi se na modeliranje turističke potražnje.
Analizirane veličine, koje se tretiraju kao zavisne varijable u tim modelima, su turistička
potrošnja, prihodi od turizma, broj dolazaka turista i dužina njihova boravka, dok se kao
nezavisne varijable koriste: dohodak (platežna moć/nezaposlenost/ekonomska aktivnost),
relativne cijene, relativne cijene unazad pomaknute, devizni tečaj, devizni tečaj unazad
pomaknut, troškovi prijevoza, troškovi prijevoza unazad pomaknuti, trendovi, binarna
varijabla (dummy varijabla), troškovi marketinga, indeks vremena, stanovništvo, kulturne
privlačnosti, udaljenost/trajanje putovanja, ukupna turistička potrošnja, faktori ponude,
ograničenja putovanja, poziv turistima, demografski faktori, prethodna iskustva i posjete
(Crouch, Shaw, 1992, str.177-179). Temeljne postavke modeliranja turističke potražnje
postavio je Artus (Artus, 1972), a sumarni pregled i analizu izvršenih studija na tom
području dali su Witt i Witt (Witt, Witt, 1995), Crouch (Crouch, 1994) i Lim (Lim, 1997).
Modeli su aplicirani na primjeru mnogih zemalja, primjerice Kanade (Qui, Zhang, 1995),
Sjedinjenih Američkih Država (Loeb, 1982), Danske (Jensen, 1998), Turske (Uysal,
Crompton, 1984), Grčke (Lathiras, Siriopoulos, 1998) i drugih zemalja.

Rezultati studija variraju ovisno o specifičnim uvjetima, promatranim zemljama i korištenoj
metodologiji. Crouch je utvrdio da se u modeliranju najčešće koristi regresijska metoda i da
najveći broj studija analizira fizički pokazatelj, broj dolazaka turista (Crouch, 1994a, str.42).
Iz studija slijedi da je najznačajnija nezavisna varijabla u modelima dohodak na emitivnim
turističkim tržištima, slijedi utjecaj relativnih cijena i deviznog tečaja (Ghosh, 1995; Lane,
Milesi-Ferretti, 2002; Dubravčić, 1999, str.1440), dok troškovi prijevoza imaju manje
značenje u modelu (Lee, Var, Blaine, 1996, str.527). Binarne varijable koje označavaju
političke utjecaje, posebne događaje, restrikcije i slično, pokazuju se također kao značajne
varijable (Crouch, 1994, str.43).

Na primjeru Republike Hrvatske modeliranjem turističkih pokazatelja bave se autori Kolić,
Bahovec i Erjavec. Oni modeliraju fizičke pokazatelje prometa hrvatskog turizma
korištenjem kratkoročnih prognostičkih modela (Kolić, 1996, str.15; Bahovec, Erjavec,
1999, str.35). Ovi univarijantni modeli su se osobito koristili sedamdesetih godinama kada
se smatralo da su oni superiorniji u odnosu na ekonometrijske modele. Za dugoročnije
predviđanje ekonometrijski modeli postižu bolje rezultate od nekauzalnih modela (Maddali,
1992, str.152).

60
Osnovni cilj modeliranja u ovom radu je definiranje i testiranje modela turističkih prihoda i
rashoda iz platne bilance. Ova problematika je mnogo manje istraživana u odnosu na
modeliranje turističke potražnje. Dok se modeliranje turističkih tokova u receptivnoj
turističkoj destinaciji najčešće vrši segmentiranjem po emitivnim tržištima, odnosno
ispitivanjem modela na primjeru značajnijih emitivnih turističkih tržišta, model turističkih
prihoda i rashoda iz platne bilance je agregirani model za receptivnu turističku zemlju. Tako
je Bole na primjeru Republike Slovenije ponudio razrađen model turističkih prihoda u
platnoj bilanci, s obzirom na trošenje stranih turista, koji borave u turističkim smještajnim
kapacitetima i trošenje stranih izletnika. Model je prilagodio specifičnostima turističke
potrošnje u Slovenije i u model uključio slijedeće varijable: prodaja deviza u
mjenjačnicama, otkup deviza, otkup deviza od stranaca u mjenjačnicama, promet u
restoranima, promet u trgovinama na malo, polozi na devizne račune, podizanje s deviznih
računa, zdravstvene usluge strancima, noćenja stranaca, dolasci stranaca, odlasci stranaca i
cestovni promet stranih osobnih automobila (Bole, 1997).  Markič je na primjeru Republike
Slovenije oblikovao model platne bilance, navodeći kao ključne varijable količinski uvoz na
emitivnim turističkim tržištima, cijenu benzina, tečaj i utjecaj sezone (Markič, 2000, str.30).

Postavljeni model turističkih prihoda i rashoda, u ovom radu, proizlazi iz ekonomske teorije,
Valjanost teorijskih zakonitosti potrebno je provjeriti na primjeru Portugala, Republike
Hrvatske i Španjolske. Model turističkih prihoda i rashoda iz platne bilance formiran je
korištenjem višestruke regresijske analize, uz pomoć kompjuterskog programa SPSS za
Windows.

Modeliranje je vršeno u nekoliko koraka:
− oblikovanje modela na podlozi ekonomske teorije;
− prikupljanje podataka i priprema podataka za obradu;
− analiza i interpretacija podataka;
− oblikovanje korigiranog modela prema statističkim pokazateljima.

Ako statistički testovi potvrde prihvatljivost modela, moguća je njegova aplikacija za
predviđanje i planiranje (Witt, Witt, 1992, str.2). Modeli i izračunati koeficijenti regresije
mogu se koristiti u predviđanju kretanja turističkih prihoda i rashoda u budućnosti, te
izračunavanju zavisnih varijabli, ako su poznate ostale varijable iz modela. Modeli mogu
imati svoju primjenu u istraživanju turizma, te koristiti nosiocima ekonomske politike za
donošenje bržih i kvalitetnijih odluka.

6.1. VIŠESTRUKA REGRESIJSKA ANALIZA-TEORIJSKE POSTAVKE

Kvantitativno utvrđivanje međuovisnosti ekonomskih varijabli, tj. procjena parametara u
ekonomskim modelima obavlja se pomoću regresijske analize.

61
Jednadžba višestruke regresijske glasi:
i
ik
k
i
i
i
x
x
x
Y
ε
β
β
β
α
+
+
+
+
+
=
...
2
2
1
1

gdje je:
i
Y …………. zavisna varijabla;
ik
i
x
x ...
1
…….. objasnidbena (nezavisna) varijabla;
k
β
β
α
...
,
1
….. nepoznati parametri regresije;
i
ε    ………… slučajno odstupanje.

Budući se izračunavanje parametara regresijskog modela i procjene kretanja zavisne
varijable vrše na temelju uzorka uobičajeno je da se gore navedena jednadžba izražava u
obliku:
i
ik
k
i
i
i
u
x
b
x
b
x
b
a
Y
+
+
+
+
+
=
...
2
2
1
1

gdje je :
i
Y ……………endogena varijabla;
ik
i
x
x ...
1
………egzogena (nezavisna) varijabla;
k
b
b
a
...
,
1
…….. procjene parametara α i β;
i
u  ……………procjena odstupanja.

Svakoj vrijednosti egzogene varijable xik odgovara čitava distribucija vjerojatnosti
vrijednosti endogene varijable Yi. To znači da se vrijednost endogene varijable Yi ne može
predvidjeti kretanjem egzogene varijable xik s potpunom sigurnošću. Distribuciju
vjerojatnosti varijable Yi određuju varijabla xik i stohastička varijabla ui. Budući se
vrijednosti stohastičke varijable ne mogu promatrati, nužno je napraviti određene
pretpostavke razdioble stohastičkih pogrešaka. Temeljne pretpostavke su:
1. slučajno odstupanje
i
ε ima normalnu razdiobu;
2.
( )
0
=
Ε
i
ε
: sredina je jednaka nuli;
3.
( )
2
σ
ε
=
i
VAR
: Svojstvo homoskedastičnosti glasi: svako odstupanje, bez obzira kako
nastalo, ima istu varijancu;
4.
(
)
0
,
=
j
i
Cov
ε
ε
: Svojstvo odsutnosti autokorelacije stohastičkih odstupanja među
kojima ne postoji nikakva korelacija. To znači da veličina odstupanja u jednom
promatranju ne utječe na veličinu odstupanja u nekom drugom promatranju;
5. nestohastički karakter nezavisne varijable xik.

Korištena metoda za ocjenu parametara regresijske jednadžbe zove se metoda najmanjih
kvadrata (OLS, Ordinary Least Squares). Nakon izračunavanja procijenjenih parametara
potrebno je izvršiti testiranje hipoteza o ekonomskoj, statističkoj i ekonometrijskoj
prihvatljivosti
odabranog
modela
s
obzirom
na
problem
multikolinearnosti,
heteroskedastičnosti i autokorelacije.

62
Multikolinearnost proizlazi iz pretpostavki modela da niti jedna nezavisna varijabla xik ne
smije biti savršeno korelirana s bilo kojom drugom nezavisnom varijablom xik ili s bilo
kojom linearnom kombinacijom ostalih objasnidbenih varijabli. Najčešće je slučaj da
imamo visok stupanj multikolinearnosti, koji treba prepoznati i izdvojiti varijable koje su
međusobno korelirane. Postoji više mjera multikolinearnosti, od kojih ću u radu koristiti
izračunavanje parcijalnih koeficijenata regresije, toleracije i faktora VIF (Variance Inflatory
Factor), te proporcije varijance.

Problem heteroskedastičnosti se javlja kada su varijance odstupanja različite, a jedna od
metoda utvrđivanja ovog problema je pomoću grafikona rasipanja standardiziranih
procijenjenih vrijednosti i standardiziranih reziduala.

Prisutnost autokorelacije znači da elementi u vremenskom nizu nisu međusobno nezavisni i
da se pojava u vremenu ne mijenja slučajno. To je česta pojava u vremenskim nizovima.
Prisutnost autokorelacije se izračunava pomoću Durbin-Watsonove d-statistike, čija se
vrijednost kreće između 0 i 4. Što je koeficijent d bliže vrijednosti 2, to je veća vjerojatnost
da nema autokorelacije i da se prihvaća nulta hipoteza da nema autokorelacije (Dillon,
Goldstein, 1984, str.296). Prema tabličnim vrijednostima za Durbin-Watsonovu d-statistiku
koriste se gornje i donje kritične vrijednosti, te prihvaća nulta ili alternativna hipoteza sa 5%
ili 1% signifikantnosti. Durbin-Watsonov test je ovisan o veličini uzorka, koji mora biti veći
od 15, i broja nezavisnih varijabli (Dillon, Goldstein, 1984, str.298).

Za provjeravanje primjerenosti i pouzdanosti regresijskog modela, koriste se slijedeća
mjerila i testovi:
− pravilni predznaci: upotrebljivost modela pokazuju ispravni predznaci regresijskih
koeficijenata, koji moraju biti u skladu sa ekonomskom teorijom;
− determinacijski koeficijent: izražava udio varijance zavisne varijable, koja je
objašnjena svim nezavisnim varijablama koje su uključene u regresijski model.
Vrijednost determinacijskog koeficijenta se kreće između 0 i 1. Ako je koeficijent 1
to znači da je zavisnu varijablu moguće u cjelosti objasniti pomoću nezavisnih
varijabli. Najčešće se koristi korigirani determinacijski koeficijent koji realnije
prikazuje korelativnu vezu između zavisne i nezavisnih varijabli;
− t-statistika: pomoću nje se određuje statističko značenje pojedinih regresijskih
koeficijenata. Naime, na osnovi ocjene regresijskih koeficijenata, koju smo dobili na
podlozi samo jednog uzorka, nije moguće sa sigurnošću zaključiti da li nezavisna
varijabla utječe na zavisnu varijablu. Ocjena regresijskih koeficijenata se razlikuje
od uzorka do uzorka, te se mora potvrditi da prava vrijednost regresijskog
koeficijenta nije nula. Zato se koristi t-test pomoću kojega se za svaki parametar u
regresijskoj jednadžbi postavlja nulta hipoteza (
0
:
0
=
β
H
) i alternativna hipoteza
(
0
:
1
≠
β
H
). Ako je izračunata t vrijednost veća od kritičke vrijednosti iz tablice,

63
moguće je odbaciti nultu hipotezu i prihvatiti alternativnu hipotezu, što znači da je
regresijski koeficijent statistički značajan uz odgovarajuću stopu pouzdanosti;
− F-statistika: služi za ocjenu pouzdanosti regresijskog modela kao cjeline. Nulta
hipoteza glasi da su svi regresijski koeficijenti jednaki nuli što znači da nezavisne
varijable ne utječu na kretanje zavisne varijable (
0
...
:
2
1
0
=
=
=
=
k
H
β
β
β
). Ako je
izračunata vrijednost F-statistike jednaka ili veća od tablične vrijednosti, možemo uz
određenu stopu pouzdanosti, odbaciti nultu hipotezu i prihvatiti alternativnu
hipotezu da je barem jedan od regresijskih koeficijenata različit od nule i da
nezavisne varijable u modelu utječu na kretanje zavisne varijable.

6.2. MODEL TURISTIČKIH PRIHODA

Značaj pozicije turizma u platnoj bilanci pojedine zemlje može se analizirati iz objavljenih
podataka u platnim bilancama. Radi se o korištenju povijesne metode za analizu proteklog
stanja, temeljem čega se mogu izvesti odgovarajući ekonomski zaključci o značenju turizma
i deviznih priliva za tu zemlju. Prihodi od turizma u platnoj bilanci prikupljaju se prema
metodologiji Međunarodnog monetarnog fonda, što je polazišna točka za definiranje modela
turističkih prihoda.

Polaznu bazu podataka za formiranje modela turističkih prihod iz platne bilance, u ovom
radu, čine slijedeće nezavisne varijable: kretanje intervalutarnog tečaja, dolasci stranih
turista, noćenja stranih turista, kretanje bruto domaćeg proizvoda na pet glavnih emitivnih
tržišta za receptivnu turističku zemlju, kretanje uvoza na pet glavnih emitivnih tržišta za
receptivnu turističku zemlju, registrirani broj vozila na pet glavnih emitivnih tržišta za
receptivnu turističku zemlju, otkup deviza od stranih fizičkih osoba, promet sektora H
(Hoteli i restorani) u ukupnom bruto domaćem proizvodu za receptivnu turističku zemlju i
utjecaj sezone.

Na osnovi parcijalnih korelacijskih koeficijenata među navedenim nezavisnim varijablama
uočena je međuzavisnost podataka, te su u polazni model za ocjenu kretanja turističkih
prihoda uključene slijedeće varijable: kretanje intervalutarnog tečaja (TEČi), noćenja stranih
turista (NOCTURi), kretanje bruto domaćeg proizvoda na pet glavnih emitivnih tržišta za
receptivnu turističku zemlju (BDPINDi), kretanje uvoza na pet glavnih emitivnih tržišta za
receptivnu turističku zemlju (UVINDi) i utjecaj sezone (Di).

Polazni model turističkih prihoda izveden je u obliku potencijske funkcije, koja je obično
statistički značajnija od linearne funkcije i češće se koristi u ekonomskim analizama, budući

64
su regresijski koeficijenti ujedno i koeficijenti elastičnosti (Crouch, 1994, str.42). Polazni
model turističkih prihoda glasi:

i
b
b
b
b
i
b
i
b
i
b
i
i
D
D
D
UVIND
BDPIND
NOCTUR
TEČ
a
POT
ε
*
*
*
*
*
*
*
*
7
4
6
3
5
2
4
3
2
1
=

gdje je:
i
POT  - turistički prihodi od inozemnog turizma;
i
TEČ  - intervalutarni odnos američkog dolara i domicilne valute;
i
NOCTUR  - noćenje stranih turista u svim smještajnim jedinicama;
i
BDPIND  - ukupni bruto domaći proizvod na pet glavnih emitivnih turističkih zemalja za
pojedinu receptivnu turističku zemlju; izražen prema udjelu noćenja na pet glavnih
emitivnih tržišta u ukupnom broju noćenja za 1999. godinu. Ova varijabla se koristi kao
pokazatelj životnog standarda u emitivnoj turističkoj zemlji, uz pretpostavku da viši
standard u emitivnoj turističkoj zemlji pozitivno utječe na porast turističkih prihoda u
receptivnoj turističkoj zemlji;
i
UVIND  - ukupni robni uvoz na pet glavnih emitivnih turističkih zemalja za pojedinu
receptivnu turističku zemlju; izražen prema udjelu noćenja na pet glavnih emitivnih tržišta u
ukupnom broju noćenja za 1999. godinu. Ova varijabla se koristi kao pokazatelj životnog
standarda u emitivnoj turističkoj zemlji, uz pretpostavku da viši standard u emitivnoj
turističkoj zemlji pozitivno utječe na porast turističkih prihoda u receptivnoj turističkoj
zemlji;
2
D - sezona u II kvartalu; 1=da, 0=ne;
3
D - sezona u III kvartalu; 1=da, 0=ne;
4
D - sezona u IV kvartalu; 1=da, 0=ne;
7
6
5
4
3
2
1
,
,
,
,
,
,
b
b
b
b
b
b
b
 - regresijski koeficijenti koji govore za koliko se  postotaka u prosjeku
promijeni zavisna varijabla, ako se pojedina nezavisna varijabla poveća za 1%, uz ostale
nepromijenjene varijable;
i
ε  - slučajno odstupanje.

Da bi se zadržala linearna zavisnost među varijablama potencijska se funkcija transformira
u logaritamski oblik, te polazni model glasi:

i
i
i
i
i
i
D
b
D
b
D
b
UVIND
b
BDPIND
b
NOCTUR
b
TEČ
b
a
POT
ε
+
+
+
+
+
+
+
+
=
4
7
3
6
2
5
4
3
2
1
ln
ln
ln
ln
ln
ln

Sumarno, turistički prihodi od inozemnog turizma POT se mogu izraziti kao:

65
POT = f (TEČ, NOCTUR, BDPIND, UVIND) pri čemu je:

.
0
;
0
;
0
;
0
>
∂
∂
>
∂
∂
>
∂
∂
<
∂
∂
UVIND
POT
BDPIND
POT
NOCTUR
POT
TEČ
POT

Iz navedenog slijede osnovne zakonitosti modela: ako tečaj domicilne valute aprecira
smanjuju se turistički prihodi, ako se poveća broj noćenja i broj dolazaka turista povećavaju
se turistički prihodi, ako se poboljša životni standard na emitivnim turističkih tržištima
povećavaju se turistički prihodi. Binarne varijable D2, D3 i D4 , koje su uključene u polazni
model, prema teoriji, imaju za cilj da vrše desezoniranje kvartalnih podataka (Gujarati,
1992, str.252).

Izvođenje i testiranje polaznog modela na primjeru Republike Hrvatske, Španjolske i
Portugala potvrditi će ili odbaciti postavljene hipoteze. Daljnjim modeliranjem dobiveni su
korigirani modeli, koji su statistički prihvatljiviji za promatranu pojavu.

6.2.1. IZBOR PODATAKA ZA MODEL TURISTIČKIH PRIHODA

Za potrebe regresijske analize prikupila sam kvartalne podatke za razdoblje od 1995. do
2001.godine i to za tri konkurentne turističke zemlje Portugal, Republiku Hrvatsku i
Španjolsku. Odabrala sam navedeno razdoblje prvenstveno zbog podataka za Republiku
Hrvatsku, koji su od 1995. godine usklađeni sa međunarodnim standardima, dok je za
razdoblje prije 1995. godine značajna prisutnost političkog rizika i ratnih zbivanja. Upravo
zbog kratkoće razdoblja bilo je nužno korištenje kvartalnih podataka. Kako je cilj ovog
istraživanja definirati varijable i model za ocjenu turističkih prihoda iz platne bilance, za sve
tri zemlje vršena je paralelna ocjena modela kako bi se potvrdile ili odbacile određene
zakonitosti i formirao najprihvatljiviji model.

Podatkovna baza za sve tri zemlje sastoji se od slijedećih varijabli:
1. POTi - prihodi od turizma, tekuće cijene, u milionima USD. Kvartalni podaci su preuzeti
iz publiciranih platnih bilanci zemalja;
2. TEČi (USDKNi, USDESCi i USDESPi) - intervalutarni odnosi američkog dolara (USD) i
domicilne valute (KN-hrvatska kuna; ESC-portugalski escudo;  ESP- španjolska peseta);
3. DOLTURi - dolasci inozemnih turista u receptivnu turističku zemlju, podaci u tisućama
turista;
4. NOCTURi - noćenja inozemnih turista u svim smještajnim jedinicama, podaci u
tisućama turista;
5. BDPINDi – ovo je strukturirani podatak, pomoću kojeg će se ispitivati hipoteza o
važnosti bruto domaćeg proizvoda kao pokazatelja životnog standarda, o čemu ovisi
turistička potrošnja na receptivnom turističkom tržištu. Što je bruto domaći proizvod

66
emitivnih turističkih zemalja viši, to je veća turistička potrošnja na receptivnom
turističkom tržištu. U radu se polazi od pretpostavke da najznačajniji utjecaj ima pet
emitivnih turističkih tržišta, čiji bruto domaći proizvodi ulaze u strukturirani pokazatelj
BDPINDi.  BDPINDi sam izračunala za svaku zemlju prema udjelu noćenja pet glavnih
emitivnih tržišta u ukupnom broju noćenja te zemlje za 1999.godinu. Struktura za
Španjolsku glasi: 45,96%  njemački turisti, 35,60% britanski turisti,  7,30% francuski
turisti, 5,82% talijanski turisti i 5,32% nizozemski turisti. Struktura za Portugal glasi:
59,35% španjolski turisti, 19,13% britanski turisti, 9,20% njemački turisti, 7,52%
francuski turisti, te 4,80% nizozemski turisti. Struktura za Republiku Hrvatsku glasi:
25,23% njemački turisti, 13,91% češki turisti, 13,34% slovenski turisti, 12,31%
talijanski turisti i 11,59% austrijski turisti. Podaci u tekućim cijenama, milionima USD;
6. UVINDi - ovo je strukturirani podatak, pomoću kojeg će se ispitivati hipoteza o važnosti
robnog uvoza kao pokazatelja životnog standarda, o čemu ovisi turistička potrošnja na
receptivnom turističkom tržištu. Što je robni uvoz emitivnih turističkih zemalja viši, to
je veća turistička potrošnja na receptivnom turističkom tržištu. U radu se polazi od
pretpostavke da najznačajniji utjecaj ima pet emitivnih turističkih tržišta, čiji robni uvoz
ulazi u strukturirani pokazatelj UVINDi.  UVINDi sam izračunala za svaku zemlju prema
udjelu noćenja pet glavnih emitivnih tržišta u ukupnom broju noćenja te zemlje za
1999.godinu. Struktura za Španjolsku glasi: 45,96%  njemački turisti, 35,60% britanski
turisti,  7,30% francuski turisti, 5,82% talijanski turisti i 5,32% nizozemski turisti.
Struktura za Portugal glasi: 59,35% španjolski turisti, 19,13% britanski turisti, 9,20%
njemački turisti, 7,52% francuski turisti, te 4,80% nizozemski turisti. Struktura za
Republiku Hrvatsku glasi: 25,23% njemački turisti, 13,91% češki turisti, 13,34%
slovenski turisti, 12,31% talijanski turisti i 11,59% austrijski turisti. Podaci u tekućim
cijenama, milionima USD;
7. AUTOINDi - broj registriranih automobila na pet glavnih emitivnih tržišta za receptivnu
turističku zemlju. I ova varijabla se koristi kao pokazatelj životnog standarda, te sam i za
nju prikupila podatke u strukturiranom obliku; podaci su u tisućama automobila;
8. DEVSTi – otkup deviza od stranih fizičkih osoba; ova varijabla ispitivana je na primjeru
Republike Hrvatske; podaci u tekućim cijenama, milionima USD;
9. SEKHi - promet sektora Hoteli i restorani (sektor  H) u strukturi bruto domaćeg
proizvoda; podaci u tekućim cijenama, milionima USD.

U gore navedenoj podatkovnoj bazi najviše je vrijednosnih podataka, a oni su izraženi u
tekućim cijenama, u milionima USD. Ova pretpostavka se može prihvatiti, budući su u
pitanju različiti vrijednosni podaci, koje bi za izračunavanje u stalnim cijenama trebalo
deflacionirati različitim indeksima cijena. Preračunavanjem svih podataka u američke dolare
(USD) u značajnoj je mjeri praćeno kretanje rasta cijena u promatranim zemljama. Tako je
koeficijent korelacije kretanja inflacije i deviznog tečaja ESC/USD iznosio za Portugal 0.97;
koeficijent korelacije kretanja inflacije i deviznog tečaja ESP/USD iznosio je za Španjolsku
0.98; dok je koeficijent korelacije kretanja inflacije i deviznog tečaja KN/USD iznosio za
Republiku Hrvatsku 0.99 (vidi Prilog 49).

67
Za prikupljanje podataka koristila sam publikacije nacionalnih centralnih banaka i državnih
zavoda za statistiku:
− Republika Hrvatska - publikacije Hrvatske narodne banke i Državnog zavoda za
statistiku: Bilten Hrvatske narodne banke, različiti brojevi; Statistički ljetopis Republike
Hrvatske, različiti brojevi, Priopćenja Državnog zavoda za statistiku;
− Španjolska – publikacije Državnog zavoda za statistiku (INE) i baza podataka Tempus,
publikacije centralne banke ;
− Portugal – publikacije Državnog zavoda za statistiku (INE), publikacije centralne banke.

6.2.2. ANALIZA MODELA TURISTIČKIH PRIHODA

Prvi korak u analizi bio je izračun korelacijske matrice za varijable POTi, TEČi, DOLTURi,
NOCTURi, BDPINDi, UVINDi, AUTIINDi, DEVSTi i SEKHi.

Prema očekivanju korelacijske matrice su pokazale veliku međusobnu zavisnost pojedinih
varijabli, što je potrebno ispitati prije uključivanja nezavisnih varijabli u jednadžbu
višestruke regresije. Izdvajam značajnije koeficijente korelacije koje je potrebno uzeti u
obzir prilikom formiranja modela (vidi Tablicu 10).

Iz podataka slijedi da su varijable pokazatelji životnog standarda stanovništva u emitivnim
turističkim zemljama međusobno jako korelirani, te je potrebno odabrati jednu od varijabla
između BDPINDi, UVINDi ili AUTIINDi , koja će se uključiti u model. Varijabla AUTIINDi
ima slabiju korelacijsku vezu sa varijablom POTi, u odnosu na BDPINDi i UVINDi te se
stoga neće uključiti u polazni regresijski model.

Jaka korelacijska veza između varijabli DOLTURi i NOCTURi, DEVSTi i SEKHi, ukazuje da
su te varijable međusobno izrazito zavisne, te je potrebno uključiti samo jednu od varijabli u
model. S obzirom na cilj istraživanja u model ću uključiti varijablu NOCTURi.

68
Tablica 10. Parcijalni koeficijenti korelacije
Parcijalni koeficijent korelacije
Republika Hrvatska
Španjolska
Portugal
POTi  sa:
TEČi
DOLTURi
NOCTURi
BDPINDi
UVINDi
AUTIINDi
DEVSTi
SEKHi

-0,2693
0,9755
0,9910
0,2922
0,0834
-
0,9645
0,9610

-0,8565
0,7323
0,7381
0,8786
0,6870
0,6053
-
-

-0,7981
0,7937
0,6793
0,8122
0,6968
0,6940
-
-
TEČi sa:
BDPINDi
UVINDi
AUTIINDi

-0,9755
-0,7325
-

-0,9709
-0,7993
-0,6853

-0,9716
-0,8810
-0,8788
DOLTURi sa:
NOCTURi
DEVSTi
SEKHi

0,9852
0,9843
0,9574

0,9781
-
-

0,9636
-
-
NOCTURi sa:
DEVSTi
SEKHi

0,9782
0,9536

-
-

-
-
BDPINDi  sa:
UVINDi
AUTIINDi

0,7663
-

0,8294
0,6270

0,8914
0,8531
UVINDi sa:
AUTIINDi

-

0,5862

0,9214
DEVSTi sa:
SEKHi

0,9295

-

-
Izvor: Prilog 46, Prilog 47, Prilog 48.

Polazni model glasi:
i
b
b
b
b
i
b
i
b
i
b
i
i
D
D
D
UVIND
BDPIND
NOCTUR
TEČ
a
POT
ε
*
*
*
*
*
*
*
*
7
4
6
3
5
2
4
3
2
1
=

odnosno u logaritamskom linearnom obliku:
i
i
i
i
i
i
D
b
D
b
D
b
UVIND
b
BDPIND
b
NOCTUR
b
TEČ
b
a
POT
ε
+
+
+
+
+
+
+
+
=
4
7
3
6
2
5
4
3
2
1
ln
ln
ln
ln
ln
ln

Tablica 11. Rezultati polaznog modela regresijske analize turističkih prihoda
REPUBLIKA
HRVATSKA
Konstanta
lnUSDKNi
lnNOCTURi
lnBDPINDi
lnUVINDi
D2
D3
D4
Testovi
Koeficijent
Stand.greška
t-test
26,349
19,367
1,361
-0,734
1,561
-0,470
0,370
0,158
2,346
-0,261
1,614
-0,162
-2,042
1,254
-1,628
0,092
0,248
0,373
0,567
0,469
1,206
0,285
0,095
3,003
2
R
=0,95728
2
R
=0,94233
F =64,02578
d =1,99297
ŠPANJOLSKA
Konstanta
lnUSDESPi
lnNOCTURi
lnBDPINDi
lnUVINDi
D2
D3
D4
Testovi
Koeficijent
Stand.greška
t-test
-13,553
4,131
-3,281
-0,500
0,372
-1,345
0,321
0,085
3,785
1,290
0,330
3,910
0,236
0,317
0,744
0,038
0,063
0,601
0,214
0,086
2,496
0,104
0,025
4,225
2
R
=0,99417
2
R
=0,99213
F =487,39157
d =0,83513
PORTUGAL
Konstanta
lnUSDESCi
lnNOCTURi
lnBDPINDi
lnUVINDi
D2
D3
D4
Testovi
Koeficijent
Stand.greška
t-test
-11,174
4,126
-2,708
-0,473
0,509
-0,928
0,449
0,199
2,255
1,043
0,371
2,281
0,171
0,305
0,560
-0,146
0,182
-0,802
-0,094
0,321
-0,293
-0,048
0,126
-0,381
2
R
=0,99153
2
R
=0,98856
F =334,28208
d =1,87716
Izvor: Prilog 46, Prilog 47, Prilog 48.

69

Pojašnjenost turističkih prihoda u platnoj bilanci pomoću varijabli TEČi, NOCTURi,
BDPINDi i UVINDi, te binarnih varijabli D2, D3 i D4 je jako dobra. Sve varijable u modelu
pojašnjavaju oko 96% varijabilnosti turističkih prihoda na primjeru Republike Hrvatske.
Visok udio pojašnjene varijance zavisne varijable pomoću nezavisnih varijabli potvrđuje i
korigirani koeficijent determinacije (0,94233).

Izračunati koeficijenti regresije su koeficijenti elastičnosti i govore o relativnom značenju
pojedine varijable na kretanje turističkih prihoda. Koeficijent regresije b1 govori ako tečaj
hrvatske valute u odnosu na američki dolar aprecira za 1%, uz ostale nepromijenjene
varijable,  prihodi od turizma će se u prosjeku smanjiti za 0,734%, što je očekivana
tendencija koja ima neelastični karakter. Utjecaj tečaja na kretanje turističkih prihoda
najistaknutiji je u Republici Hrvatskoj, u odnosu na Španjolsku i Portugal. Koeficijent
regresije b2 govori ako se broj noćenja turista poveća za 1%, uz ostale nepromijenjene
varijable, prihodi od turizma će se povećati za 0,370%. I ovdje je riječ o neelastičnom
odnosu, budući je koeficijent elastičnosti manji od 1. Slični zaključci, s obzirom na
tendenciju i elastičnost, vrijede i za Španjolsku i Portugal.

Što se tiče povezanosti kretanja životnog standarda na emitivnim turističkim tržištima i
turističkih prihoda na receptivnim turističkim tržištima, tendencije kretanja i elastičnost je
različita za promatrane zemlje. To se može objasniti različitom strukturom emitivnih
turističkih tržišta, prema životnom standardu, za Republiku Hrvatsku, te Španjolsku i
Portugal. Glavna emitivna turistička tržišta za Španjolsku i Portugal su razvijene zemlje
Europske Unije (Njemačka, Velika Britanija, Francuska, Nizozemska, Italija) u kojima se
turistički proizvod uključuje u proizvod široke potrošnje (dohodovni koeficijent –0,7 do
0,5). U Republici Hrvatskoj glavna emitivna tržišta, osim Njemačke, Italije i Austrije, su
Slovenija i Češka Republika kod kojih turistički proizvod spada u kategoriju luksuznih roba
(dohodovni koeficijent 1 do 1,8).

Iz analize regresijskog koeficijenta b3 za Republiku Hrvatsku slijedi, ako se bruto domaći
proizvodi na glavnih pet emitivnih turističkih tržišta povećaju za 1%, uz ostale
nepromijenjene varijable, dolazi do smanjenja turističkih prihoda u Republici Hrvatskoj u
prosjeku za 0,261%. Predznak ovog koeficijenta nije u skladu sa teorijskom postavkom
modela, a može se objasniti pretpostavkom da će turisti sa emitivnih tržišta sa nižim
životnim standardom u tom slučaju odabrati neku drugu turističku destinaciju.

Slični zaključci vrijede i kod objašnjenja koeficijenta regresije b4, koji govori ako se uvoz
na pet glavnih emitivnih turističkih tržišta za Republiku Hrvatsku poveća za 1%, što ujedno
znači da je došlo do povećanja životnog standarda, uz ostale nepromijenjene varijable,
dolazi do smanjenje turističkih prihoda u Republici Hrvatskoj prosječno za oko 2,042%.

Iz t vrijednosti, na primjeru Republike Hrvatske, se vidi da su parcijalni koeficijenti
regresije za varijable NOCTURi i D4 statistički značajno različiti od nule na razini 5%
signifikantnosti. Koeficijenti za varijable USDKNi, BDPINDi, UVINDi, D2 i D3 nisu

70
statistički značajni, što znači da ovi koeficijenti zasebno nemaju utjecaj na kretanje
turističkih prihoda.  Budući je vrijednost izračunatog F testa veća od tablične vrijednosti,
sve nezavisne varijable zajednički utječu na kretanje turističkih prihoda, te se odbija nulta
hipoteza da je R2=0.

Na primjeru Španjolske svi parcijalni koeficijenti regresije imaju ispravne predznake, s
obzirom na teorijske pretpostavke modela. Iz t vrijednosti slijedi da su parcijalni koeficijenti
regresije statistički značajno različiti od nule za varijable NOCTURi, BDPINDi, D3 i D4, dok
ostali koeficijenti nemaju utjecaj na kretanje turističkih prihoda. I za Španjolsku je
vrijednost F testa visoka, što znači da sve nezavisne varijable zajednički utječu na kretanje
turističkih prihoda. Slični zaključci vrijede i za Portugal.

S obzirom na multikolinearnost može se izvesti zaključak da postoji multikolinearnost
između nezavisnih varijabli. Ovaj zaključak slijedi iz relativno visokih parcijalnih
koeficijenata korelacije između varijabli u modelu, relativno visokog koeficijenta
determinacije uz mali broj značajnih nezavisnih varijabli prema t-testu, te visokim
apsolutnim vrijednostima VIF pokazatelja multikolinearnosti. Jedan od mogućih pristupa
rješenju ovog problema je u smanjenju broja varijabli u modelu, što će biti učinjeno u
idućim koracima modeliranja (Gujarati, 1992, str.303).

Iz dijagrama rasipanja standardiziranih reziduala i procijenjenih vrijednosti slijedi da se
točke nalaze unutar horizontalnog pojasa, što upućuje da je zadovoljena pretpostavka
homoskedastičnosti.

Za Republiku Hrvatsku i Portugal prema Durbin-Watsonovom d-testu nije prisutna
autokorelacija, dok je u modelu Španjolske prisutna (d=0,83513)

Iz analize modela slijedi da je potrebno isključiti jednu od varijabli pokazatelja životnog
standarda BDPINDi ili UVINDi. Iz rezultata polaznog modela je vidljivo da je u modelu
potrebno zadržati varijablu BDPINDi, a isključiti varijablu UVINDi.

Korigirani model glasi:
i
b
b
b
b
i
b
i
b
i
i
D
D
D
BDPIND
NOCTUR
TEČ
a
POT
ε
*
*
*
*
*
*
*
6
4
5
3
4
2
3
2
1
=

odnosno u logaritmiranom obliku:
i
i
i
i
i
D
b
D
b
D
b
BDPIND
b
NOCTUR
b
TEČ
b
a
POT
ε
+
+
+
+
+
+
+
=
4
6
3
5
2
4
3
2
1
ln
ln
ln
ln
ln

Rezutlati ovog koraka modeliranja dani su u tablici 12.

71
Tablica 12. Rezultati modela regresijske analize turističkih prihoda (2. korak)
REPUBLIKA
HRVATSKA
Konstanta
lnUSDKNi
lnNOCTURi
lnBDPINDi
D2
D3
D4
Testovi
Koeficijent
Stand.greška
t-test
8,050
16,382
0,491
-0,493
1,614
-0,306
0,442
0,157
2,807
-0,542
1,667
-0,325
0,008
0,251
0,031
0,362
0,470
0,770
0,255
0,097
2,641
2
R
=0,95162
2
R
=0,93779
F =68,84031
d =1,75426
ŠPANJOLSKA
Konstanta
lnUSDESPi
lnNOCTURi
lnBDPINDi
D2
D3
D4
Testovi
Koeficijent
Stand.greška
t-test
-12,248
3,700
-3,311
-0,428
0,355
-1,205
0,343
0,078
4,387
1,382
0,303
4,569
0,020
0,057
0,350
0,190
0,079
2,415
0,102
0,024
4,209
2
R
=0,99401
2
R
=0,99230
F =580,884
d =0,794
PORTUGAL
Konstanta
lnUSDESCi
lnNOCTURi
lnBDPINDi
D2
D3
D4
Testovi
Koeficijent
Stand.greška
t-test
-10,878
4,029
-2,705
-0,376
0,471
-0,797
0,485
0,186
2,606
1,151
0,312
3,690
-0,179
0,170
-1,054
-0,150
0,300
-0,501
-0,068
0,119
-0,573
2
R
=0,99139
2
R
=0,98893
F =403,11487
d =1,86264
Izvor podataka: Prilog 46, Prilog 47, Prilog 48.

Pojašnjenost turističkih prihoda u platnoj bilanci isključenjem jedne nezavisne varijable
minimalno se smanjila za sve tri zemlje. Varijable TEČi, NOCTURi, BDPINDi i binarne
varijable D2, D3 i D4 pojašnjavaju oko 95% varijabilnosti turističkih prihoda Republike
Hrvatske, te oko 99% varijabilnosti turističkih prihoda u Španjolskoj i Portugalu.

Izračunati koeficijenti regresije su prema predznacima i veličinama u skladu sa zaključcima
početnog modela. Tako koeficijenti regresije b1  govore ako tečaj nacionalne valute u
odnosu na američki dolar aprecira za 1%, uz ostale nepromijenjene varijable, prihodi od
turizma će se u prosjeku smanjiti najviše u Republici Hrvatskoj (za oko 0,493%), a
najmanje u Portugalu (za oko 0,376%).

Najznačajniji utjecaj noćenja turista na turističke prihode je u Portugalu. Ako se broj
noćenja turista poveća za 1%, uz ostale nepromijenjene varijable, doći će do povećanja
turističkih prihoda u prosjeku za oko 0,485%.

Utjecaj životnog standarda na kretanje turističkih prihoda je u Španjolskoj i Portugalu
elastičan i pozitivnog predznaka, dok je u Republici Hrvatskoj neelastičan i negativnog
predznaka. Najznačajniji utjecaj uočava se na primjeru Španjolske; ako se bruto domaći
proizvod na glavnim emitivnim turističkim tržištima poveća za 1%, uz ostale
nepromijenjene varijable, doći će do povećanja turističkih prihoda u prosjeku za oko
1,382%.

Iz t vrijednosti, na primjeru Republike Hrvatske, se vidi da su parcijalni koeficijenti
regresije za varijable NOCTURi i D4 statistički značajno različiti od nule na razini 5%
signifikantnosti. Koeficijenti za varijable USDKNi, D2 i D3 nisu statistički značajni, što
znači da ovi koeficijenti zasebno nemaju utjecaj na kretanje turističkih prihoda.  Budući je

72
vrijednost izračunatog F testa veća od tablične vrijednosti, sve nezavisne varijable
zajednički utječu na kretanje turističkih prihoda, te se odbija nulta hipoteza da je R2=0.

Na primjeru Španjolske svi parcijalni koeficijenti regresije imaju ispravne predznake, s
obzirom na teorijske pretpostavke modela. Iz t vrijednosti slijedi da su parcijalni koeficijenti
regresije statistički značajno različiti od nule za varijable NOCTURi, BDPINDi, D3 i D4, dok
ostali koeficijenti nemaju utjecaj na kretanje turističkih prihoda. I za Španjolsku je
vrijednost F testa visoka, što znači da sve nezavisne varijable zajednički utječu na kretanje
turističkih prihoda.

Na primjeru Portugala svi parcijalni koeficijenti regresije također imaju ispravne predznake,
a iz t vrijednosti slijedi zasebno statističko značenje za varijable NOCTURi i BDPINDi.
Vrijednost F testa je za Portugal visoka.

Za Republiku Hrvatsku i Portugal prema Durbin-Watsonovom d-testu nije prisutna
autokorelacija, dok je u modelu Španjolske i dalje prisutna (d=0,794). U modelu je i dalje
prisutna multikolinearnost.

Iz analize modela slijedi da je, zbog rezultata modeliranja, potrebno isključiti još jednu
varijablu i to TEČi. Razlog isključenju ove varijable je u relativno visokoj koreliranosti sa
varijablom BDPINDi, što je vidljivo u Tablici 10.

Korigirani model glasi:
i
b
b
b
b
i
b
i
i
D
D
D
BDPIND
NOCTUR
a
POT
ε
*
*
*
*
*
*
5
4
4
3
3
2
2
1
=

odnosno u logaritmiranom obliku:
i
i
i
i
D
b
D
b
D
b
BDPIND
b
NOCTUR
b
a
POT
ε
+
+
+
+
+
+
=
4
5
3
4
2
3
2
1
ln
ln
ln
ln

Tablica 13. Rezultati modela regresijske analize turističkih prihoda (3. korak)
REPUBLIKA
HRVATSKA
Konstanta
lnNOCTURi
lnBDPINDi
D2
D3
D4
Testovi
Koeficijent
Stand.greška
t-test
3,166
3,532
0,896
0,428
0,148
2,903
-0,046
0,367
-0,124
0,025
0,240
0,102
0,306
0,447
0,885
0,248
0,920
2,699
2
R
=0,95140
2
R
=0,94036
F =86,13924
d =1,73085
ŠPANJOLSKA
Konstanta
lnNOCTURi
lnBDPINDi
D2
D3
D4
Testovi
Koeficijent
Stand.greška
t-test
-16,664
0,505
-32,968
0,337
0,079
4,269
1,735
0,076
22,846
0,245
0,577
0,424
0,197
0,794
2,479
0,098
0,024
4,053
2
R
=0,99360
2
R
=0,99214
F =682,75581
d =0,67201
PORTUGAL
Konstanta
lnNOCTURi
lnBDPINDi
D2
D3
D4
Testovi
Koeficijent
Stand.greška
t-test
-14,024
0,908
-15,449
0,507
0,182
2,781
1,393
0,066
21,264
-0,197
0,167
-1,185
-0,185
0,294
-0,628
-0,086
0,116
-0,740
2
R
=0,99113
2
R
=0,98912
F =491,76598
d =1,90757
Izvor: Prilog 46, Prilog 47, Prilog 48.

73
Pojašnjenost turističkih prihoda u platnoj bilanci isključenjem još jedne nezavisne varijable
minimalno se smanjila za sve tri zemlje. Varijable NOCTURi, BDPINDi i binarne varijable
D2, D3 i D4 pojašnjavaju i dalje oko 95% varijabilnosti turističkih prihoda Republike
Hrvatske, te oko 99% varijabilnosti turističkih prihoda u Španjolskoj i Portugalu. Visok
udio pojašnjene varijance zavisne varijable pomoću nezavisnih varijabli potvrđuju i
korigirani koeficijenti determinacije.

Izračunati koeficijenti regresije su prema predznacima i veličinama u skladu sa zaključcima
iz prethodnog modela.

Iz t vrijednosti, na primjeru Republike Hrvatske, se vidi da su parcijalni koeficijenti
regresije za varijable NOCTURi i D4 statistički značajno različiti od nule na razini 5%
signifikantnosti. Koeficijenti za varijable BDPINDi, D2 i D3 nisu statistički značajni, što
znači da ovi koeficijenti zasebno nemaju utjecaj na kretanje turističkih prihoda.  Budući je
vrijednost izračunatog F testa veća od tablične vrijednosti, sve nezavisne varijable
zajednički utječu na kretanje turističkih prihoda.

Na primjeru Španjolske svi parcijalni koeficijenti regresije imaju ispravne predznake, s
obzirom na teorijske pretpostavke modela. Iz t vrijednosti slijedi da su parcijalni koeficijenti
regresije statistički značajno različiti od nule za varijable NOCTURi, BDPINDi, D3 i D4, dok
ostali koeficijenti nemaju utjecaj na kretanje turističkih prihoda. I za Španjolsku je
vrijednost F testa visoka, što znači da sve nezavisne varijable zajednički utječu na kretanje
turističkih prihoda.

Na primjeru Portugala svi parcijalni koeficijenti regresije imaju ispravne predznake, a iz t
vrijednosti slijedi zasebno statističko značenje za varijable NOCTURi i BDPINDi.
Vrijednost F testa je i za Portugal visoka.

Za Republiku Hrvatsku i Portugal prema Durbin-Watsonovom d-testu nije prisutna
autokorelacija, dok je u modelu Španjolske i dalje prisutna (d=0,67201).

Početni model turističkih prihoda modeliranjem je pokazao najbolje statističke rezultate
dodatnim isključenjem varijable NOCTURi. Završni model glasi:

i
b
b
b
b
i
i
D
D
D
BDPIND
a
POT
ε
*
*
*
*
*
4
4
3
3
2
2
1
=

odnosno u logaritmiranom obliku:
i
i
i
D
b
D
b
D
b
BDPIND
b
a
POT
ε
+
+
+
+
+
=
4
4
3
3
2
2
1 ln
ln
ln

Rezultati statističkog provjeravanja modela prikazani su u tablici 14.

74

Tablica 14. Rezultati modela regresijske analize turističkih prihoda (4. korak)
REPUBLIKA
HRVATSKA
Konstanta
lnBDPINDi
D2
D3
D4
Testovi
Koeficijent
Stand.greška
t-test
-5,097
2,408
-2,117
0,889
0,203
4,392
0,669
0,105
6,350
1,666
0,106
15,775
0,261
0,106
2,468
2
R
=0,93278
2
R
=0,92109
F =79,79026
d =1,18178
ŠPANJOLSKA
Konstanta
lnBDPINDi
D2
D3
D4
Testovi
Koeficijent
Stand.greška
t-test
-16,837
0,666
-25,271
2,010
0,053
37,897
0,255
0,027
9,511
0,525
0,027
19,537
0,155
0,027
5,758
2
R
=0,98829
2
R
=0,98626
F =485,39235
d =0,47278
PORTUGAL
Konstanta
lnBDPINDi
D2
D3
D4
Testovi
Koeficijent
Stand.greška
t-test
-11,857
0,529
-22,412
1,540
0,044
34,894
0,261
0,027
9,661
0,631
0,027
23,311
0,230
0,027
8,489
2
R
=0,98802
2
R
=0,98593
F =474,03481
d =1,38766
Izvor: Prilog 46, Prilog 47, Prilog 48.

Završni model turističkih prihoda sadrži varijablu BDPINDi i binarne varijable D2, D3 i D4.
Iz tablice je vidljivo da su t vrijednosti za sve parcijalne koeficijente regresije veći od
tabličnih t vrijednosti, što znači da sve varijable, za sve tri zemlje, imaju značajan zasebni
utjecaj na zavisnu varijablu, turističke prihode. Isto tako iz F testa slijedi, da zajednički sve
nezavisne varijable utječu na kretanje turističkih prihoda.

Iz parcijalnih koeficijenata regresije je vidljivo da je relativni utjecaj životnog standarda na
turističke prihode najizraženiji u Španjolskoj. Ako se životni standard poveća za 1%, uz
ostale nepromijenjene varijable, turistički prihodi se u prosjeku povećaju za oko 2%.

Nedostatak ovog modela za analizu i predviđanje turističkih prihoda je svakako u malom
broju varijabli i izraženom problemu autokorelacije, unatoč ostalim statističkim ocjenama.
Podaci dokazuju da životni standard na emitivnim turističkim tržištima ima najznačajniji
utjecaj na kretanje turističkih prihoda između promatranih varijabli.

75
6.3. MODEL TURISTIČKIH RASHODA

Polaznu bazu podataka za formiranje modela turističkih rashoda iz platne bilance, u ovom
radu, čine slijedeće nezavisne varijable: kretanje bruto domaćeg proizvoda (BDPi),
intervalutarnog tečaja američkog dolara i nacionalne valute (TEČi), te utjecaj sezone (Di).

Model turističkih rashoda dan je u obliku potencijske funkcije i glasi:

i
b
b
b
b
i
b
i
i
D
D
D
BDP
TEČ
a
ROT
ε
*
*
*
*
*
*
5
4
4
3
3
2
2
1
=

gdje je:
i
ROT  - turistički rashodi domicilnog stanovništva od turizma;
i
TEČ  - intervalutarni odnos američkog dolara i domicilne valute;
i
BDP  - bruto domaći proizvod;
2
D - sezona u II kvartalu; 1=da, 0=ne;
3
D - sezona u III kvartalu; 1=da, 0=ne;
4
D - sezona u IV kvartalu; 1=da, 0=ne;
5
4
3
2
1
,
,
,
,
b
b
b
b
b
 - regresijski koeficijenti koji govore za koliko se postotaka promijeni zavisna
varijabla, ako se pojedina nezavisna varijabla poveća za 1%, uz ostale nepromijenjene
varijable;
i
ε  - slučajno odstupanje.

Da bi se zadržala linearna zavisnost među varijablama potencijska se funkcija transformira
u logaritamski oblik, te model glasi:

i
i
i
i
D
b
D
b
D
b
BDP
b
TEČ
b
a
ROT
ε
+
+
+
+
+
+
=
4
5
3
4
2
3
2
1
ln
ln
ln
ln

Sumarno, turistički rashodi od inozemnog turizma ROT se mogu izraziti kao:

ROT = f (TEČ, BDP) pri čemu je:

.
0
;
0
>
∂
∂
>
∂
∂
BDP
POT
TEČ
ROT

76
Iz navedenog slijede osnovne zakonitosti modela: ako tečaj domicilne valute, aprecira
povećavaju se turistički rashodi; ako se poboljša životni standard na domaćem tržištu sve se
veći broj stanovnika uključuje u turistička putovanja i povećavaju se turistički rashodi.

Izvođenjem i testiranjem polaznog modela, na primjeru Portugala, Republike Hrvatske i
Španjolske dobiti će se finalni model iz kojeg će neke od varijabli biti isključene, budući da
utječu na pogrešne statističke zaključke i uzrokuju pojavu statističkih pogrešaka.

6.3.1. IZBOR PODATAKA ZA MODEL TURISTIČKIH RASHODA

Za potrebe regresijske analize prikupila sam kvartalne podatke za razdoblje od 1995. do
2001.godine za sve tri konkurentne turističke zemlje Portugal, Republiku Hrvatsku i
Španjolsku.

Podatkovna baza za sve tri zemlje sastoji se od slijedećih varijabli:
1. ROTi - rashodi od turizma, tekuće cijene, u milionima USD. Kvartalni podaci su preuzeti
iz publiciranih platnih bilanci dotičnih zemalja;
2. TEČi (USDKNi, USDESCi i USDESPi) - intervalutarni odnosi američkog dolara (USD) i
domicilne valute (KN-hrvatska kuna; ESC-portugalski escudo;  ESP- španjolska peseta).
3. BDPi – bruto domaći proizvod na domaćem tržištu; podaci u tekućim cijenama,
milionima USD.

6.3.2. ANALIZA MODELA TURISTIČKIH RASHODA

Polazni model za regresijsku analizu glasi:
i
b
b
b
b
i
b
i
i
D
D
D
BDP
TEČ
a
ROT
ε
*
*
*
*
*
*
5
4
4
3
3
2
2
1
=

Tablica 15. Rezultati polaznog modela regresijske analize turističkih rashoda
REPUBLIKA
HRVATSKA
Konstanta
lnBDPi
lnUSDKNi
D2
D3
D4
Testovi
Koeficijent
Stand.greška
t-test
-7,561
4,698
-1,610
1,365
0,556
2,453
-0,577
0,161
-3,578
-0,258
0,085
-3,027
-0,179
0,103
-1,736
-0,392
0,092
-4,246
2
R
=0,61622
2
R
=0,52900
F =7,06498
d =1,79892
ŠPANJOLSKA
Konstanta
lnBDPi
lnUSDESPi
D2
D3
D4
Testovi
Koeficijent
Stand.greška
t-test
-15,366
2,414
-6,365
1,795
0,203
8,826
0,751
0,370
2,030
0,092
0,022
4,099
0,344
0,022
15,238
0,123
0,023
5,276
2
R
=0,99140
2
R
=0,98944
F =507,03626
d =1,72169
PORTUGAL
Konstanta
lnBDPi
lnUSDESCi
D2
D3
D4
Testovi
Koeficijent
Stand.greška
t-test
-4,156
3,248
-1,280
1,012
0,318
3,182
-0,017
0,602
-0,027
0,052
0,033
1,588
0,289
0,033
8,712
0,109
0,033
3,213
2
R
=0,96949
2
R
=0,96255

77
F =139,79228
d =0,92425
Izvor: Prilog 46, Prilog 47, Prilog 48.

Pojašnjenost turističkih rashoda u platnoj bilanci pomoću varijabli TEČi, BDPi i binarnih
varijabli D2, D3 i D4 je dobra. Sve varijable u modelu pojašnjavaju oko 62% varijabilnosti
turističkih rashoda Republike Hrvatske, 99% varijabilnosti turističkih rashoda Španjolske i
97% varijabilnosti turističkih rashoda Portugala.

Izračunati koeficijenti regresije su koeficijenti elastičnosti i govore o relativnom značenju
pojedine varijable na kretanje turističkih rashoda. Koeficijent regresije b1 govori o značenju
bruto domaćeg proizvoda, kao pokazatelja životnog standarda domicilnog stanovništva, na
kretanje turističkih rashoda. Iz analize slijedi ako se bruto domaći proizvod Republike
Hrvatske poveća za 1%, uz ostale nepromijenjene varijable, turistički rashodi će se u
prosjeku povećati za 1.365%, u Španjolskoj za 1.795%, a u Portugalu za 1.012%. Ovi
podaci potvrđuju tezu da u svim promatranim zemljama turistički proizvod spada u
kategoriju luksuznih roba.

Koeficijent regresije b2 govori ako tečaj hrvatske valute u odnosu na američki dolar aprecira
za 1%, uz ostale nepromijenjene varijable, rashodi od turizma će se u prosjeku smanjiti za
0.577%. Očekivani trend kretanja međuovisnosti tečaja i turističkih rashoda potvrđen je na
primjeru Španjolske, dok je u Republici Hrvatskoj i Portugalu negativan.

Iz t vrijednosti, na primjeru Republike Hrvatske, se vidi da su svi parcijalni koeficijenti
regresije za varijable BDPi, USDKNi, D2, D3 i D4 statistički značajno različiti od nule na
razini 5% signifikantnosti. Budući je vrijednost izračunatog F testa veća od tablične
vrijednosti, sve nezavisne varijable zajednički utječu na kretanje turističkih rashoda s 5%
signifikatnosti, te se odbija nulta hipoteza da je R2=0.

Na primjeru Španjolske svi parcijalni koeficijenti regresije osim USDESPi su statistički
značajno različiti od nule. I za Španjolsku je vrijednosti F testa visoka, što znači da sve
nezavisne varijable zajednički utječu na kretanje turističkih rashoda. Na primjeru Portugala
svi parcijalni koeficijenti regresije osim USDESCi i D2 su statistički značajno različiti od
nule. I za Portugal je vrijednosti F testa visoka, što znači da sve nezavisne varijable
zajednički utječu na kretanje turističkih rashoda.

Za Republiku Hrvatsku i Španjolsku prema Durbin-Watsonovom d-testu nije prisutna
autokorelacija, dok je u modelu Portugala prisutna (d=0.92425). U modelu nije prisutan
problem heteroskedastičnosti. S obzirom na visoke pojedinačne vrijednosti t-statistike i F
vrijednosti, može se pretpostaviti da u modelu nije prisutan problem multikolinearnosti.

U idućem koraku modeliranja iz analize je isključena varijabla TEČi, kako bi se ispitala
prihvatljivost pojednostavljenog modela, te su ponovljeni koraci izračuna i analize bitnih
parametara.

78

Korigirani model za regresijsku analizu glasi:
i
b
b
b
b
i
i
D
D
D
BDP
a
ROT
ε
*
*
*
*
*
4
4
3
3
2
2
1
=

Rezutati modeliranja za sve tri konkurentne zemlje dani su u tablici 16.

Tablica 16. Rezultati modela regresijske analize turističkih rashoda (2.korak)
REPUBLIKA
HRVATSKA
Konstanta
lnBDPi
D2
D3
D4
Testovi
Koeficijent
Stand.greška
t-test
-7,190
5,777
-1,244
1,448
0,684
2,118
-0,250
0,105
-2,385
-0,174
0,127
-1,369
-0,382
0,114
-3,363
2
R
=0,39291
2
R
=0,28732
F =3,72134
d =1,18479
ŠPANJOLSKA
Konstanta
lnBDPi
D2
D3
D4
Testovi
Koeficijent
Stand.greška
t-test
-10,517
0,371
-28,333
1,387
0,032
43,612
0,091
0,024
3,789
0,344
0,022
14,327
0,134
0,024
5,571
2
R
=0,98979
2
R
=0,98801
F =557,15531
d =1,52753
PORTUGAL
Konstanta
lnBDPi
D2
D3
D4
Testovi
Koeficijent
Stand.greška
t-test
-4,244
0,415
-10,229
1,021
0,042
24,615
0,052
0,032
1,629
0,289
0,032
8,970
0,109
0,032
3,367
2
R
=0,96948
2
R
=0,96418
F =182,67666
d =0,92489
Izvor: Prilog 46, Prilog 47, Prilog 48.

Pojašnjenost turističkih rashoda u platnoj bilanci pomoću varijabli BDPi i binarnih varijabli
D2, D3 i D4 je i dalje dobra, osim za Republiku Hrvatsku. Sve varijable u modelu
pojašnjavaju oko 40% varijabilnosti turističkih rashoda Republike Hrvatske, 99%
varijabilnosti turističkih rashoda Španjolske i 97% varijabilnosti turističkih rashoda
Portugala.

Koeficijent regresije b1 govori o značenju bruto domaćeg proizvoda, kao pokazatelja
životnog standarda domicilnog stanovništva, na kretanje turističkih rashoda. Iz analize
slijedi ako se bruto domaći proizvod Republike Hrvatske poveća za 1%, uz ostale
nepromijenjene varijable, turistički rashodi će se u prosjeku povećati za 1.448%, u
Španjolskoj za 1,387%, a u Portugalu za 1,021%. I ovi podaci potvrđuju tezu da u svim
promatranim zemljama turistički proizvod spada u kategoriju luksuznih roba.

Iz t vrijednosti, na primjeru Republike Hrvatske, se vidi da su svi parcijalni koeficijenti
regresije za varijable BDPi, D2 i D4 statistički značajno različiti od nule na razini 5%
signifikantnosti. Budući je vrijednost izračunatog F testa veća od tablične vrijednosti, sve
nezavisne varijable zajednički utječu na kretanje turističkih rashoda s 5% signifikantnosti.

Na primjeru Španjolske svi parcijalni koeficijenti regresije su statistički značajno različiti od
nule. I za Španjolsku je vrijednosti F testa visoka, što znači da sve nezavisne varijable

79
zajednički utječu na kretanje turističkih rashoda. Na primjeru Portugala svi parcijalni
koeficijenti regresije osim D2 su statistički značajno različiti od nule. I za Portugal je
vrijednosti F testa visoka, što znači da sve nezavisne varijable zajednički utječu na kretanje
turističkih rashoda.

Modeli turističkih prihoda i rashoda dokazuju da je ključna varijabla za turizam, u
suvremenim uvjetima, kretanje životnog standarda stanovništva. Pri tome je potrebno
upozoriti da su zaključci izvedeni na primjeru mediteranskih turističkih zemalja Portugala,
Republike Hrvatske i Španjolske, i da bi testirane hipoteze bile drukčije za zemlje koje
razvijaju različite oblike turizma i koje se nalaze na različitom stupnju ekonomskog razvoja.

Na primjeru odabranih zemalja je dokazano da poboljšanje općih ekonomskih uvjeta i
ekonomske stabilnosti u svijetu predstavljaju siguran pokazatelj za povećanje turističke
potrošnje i povećanje turističkih prihoda u platnoj bilanci. S druge strane, očekivanje
ekonomskih kriza i recesije predstavljaju siguran pokazatelj za opadanje turističke potrošnje
i smanjenje turističkih prihoda u platnoj bilanci. Nosioci ekonomske politike moraju voditi
računa o ovim zakonitosti za ukupnu ekonomsku stabilnost nacionalne ekonomije.

7. ZAKLJUČAK

Značaj, karakteristike i posljedice međunarodne razmjene tematika je koja zaokuplja pažnju
ekonomista već stoljećima. Evolucijom uvjeta poslovanja, razvijaju se i dopunjavaju
spoznaje vezane uz poslovanja u nacionalnim i globalnim okvirima. U suvremenim
uvjetima globalizacije ističe se značaj svjetskog tržišta roba, usluga i kapitala. Brojna
istraživanja dokazuju da otvorene privrede, prilagođene globalnim uvjetima poslovanja,
ostvaruju brži rast bruto nacionalnog proizvoda i više stope rasta. To ujedno znači
povećanje životnog standarda stanovništva, što pozitivno utječe na povećanje turističkih
pokazatelja, a posebno turističke potrošnje.

Područje usluga sve se više nameće kao jedan od ključnih faktora u svjetskoj ekonomskoj
razmjeni. Dominacijom usluga postepeno se napušta koncept koncentracije i stvaraju široke
mogućnosti dekoncentracije razvoja, kao prevladavajućeg načela u novom svjetskom
ekonomskom poretku. Globalizacija mijenja prirodu međunarodne razmjene robe i usluga,
pa tako i međunarodnog turizma.

Turizam predstavlja značajan “kanal”, koji poboljšava otvorenost ekonomije. Priliv i odliv
od međunarodnog turizma kategorije su koje imaju direktne i multiplikativne efekte na

80
nacionalni proizvod. Povećanje priliva od međunarodnog turizma utječe na povećanje
nacionalnog proizvoda, dok povećanje odliva od međunarodnog turizma utječe na njegovo
smanjenje. Iz navedenog proizlazi da receptivne i emitivne turističke zemlje koriste turizam
i turističku potrošnju kao instrument za uravnotežavanje osnovnih makroekonomskih
kategorija: bruto nacionalnog proizvoda, zaposlenosti, cijena i međunarodne razmjene.

U platnoj bilanci turizam se prikazuje unutar pozicije putovanja-turizam i obuhvaća ukupnu
potrošnju nerezidenata tijekom boravka u turističkoj zemlji, za period kraći od jedne godine.
Slijedi da je podatak o deviznom prilivu od putovanja povezan sa pojmom turističke
potrošnje, što je korišteno prilikom izrade modela turističkih prihoda. Većina zemalja
prihvatila je metodologiju platne bilance prema 5. izdanju Priručnika o platnim bilancama.
Na primjeru Republike Hrvatske, Španjolske i Portugala je prikazano da ove zemlje koriste
navedenu metodologiju, koju su prilagodile vlastitim potrebama i mogućnostima
prikupljanja podataka. Razlike proizlaze prvenstveno u načinu prikupljanja podataka i
primjenjenom obrascu dezagregiranja turističkih podataka.

Na primjeru Republike Hrvatske i odabranih turističkih zemalja Španjolske i Portugala je
dokazano da devizni priliv od turizma predstavlja značajan faktor uravnoteženja deficita
robne razmjene, što vrijedi i za većinu drugih receptivnih turističkih zemalja. Zemlje sa
najvišim neto deviznim prilivom od turizma su značajne turističke receptivne zemlje. Što su
zemlje na nižem stupnju gospodarskog razvoja, to pozitivan neto devizni efekt od turizma
značajnije doprinosi pokrivanju robnog deficita. Zemlje sa najvećim negativnim neto
deviznim efektom od turizma su značajne turističke emitivne zemlje, koje uglavnom imaju
suficite u bilanci robne razmjene.

Suvremeni turizam u Republici Hrvatskoj razvija se od druge polovice prošlog stoljeća
sukladno političkim, gospodarskim i kulturnim uvjetima u kojima se nalazila Republika
Hrvatska. Kretanje turističkih i gospodarskih pokazatelja Republike Hrvatske potvrđuje
hipotezu o značajnom utjecaju političkog rizika na kretanje turističkih tijekova. Tako se
razdoblje između 1990-1995. godine može nazvati atipičnim razdoblje za razvoj turizma,
zbog ratnih sukoba, što je značajno smanjilo turistički promet i utjecalo na pad svih
makroekonomskih pokazatelja. To je i razlog što je u komparativnoj analizi dan naglasak na
razdoblje od 1995-2001. godine.

Ekonomska situacija u Republici Hrvatskoj ukazuje da temeljni problemi hrvatskog
gospodarstva proizlaze prvenstveno iz nedovoljne konkurentnosti nacionalne ekonomije,
koja generira povećanje inozemne zadužnosti, rast deficita platne bilance, rast unutarnje
nelikvidnosti i gubitaka, te rast nezaposlenosti. Navedeni problemi velikim dijelom
proizlaze iz akumuliranja efekata neučinkovite privatizacije i restrukturiranja poduzeća,
visoke etatizacije ekonomskih odnosa, te ekonomske i političke izoliranosti Republike
Hrvatske do sredine devedesetih godina. Rješenje se nalazi u globalizaciji i povećanju
stupnja otvorenosti hrvatskog gospodarstva i to kroz smanjenje ekonomskog i
neekonomskog rizika za strana ulaganja, povećanje otvorenosti i transparentnosti

81
ekonomije. Prihvaćanje, odnosno prilagodba ovih promjena nužna je za Hrvatsku u
približavanju jedinstvenom europskom ekonomskom prostoru.

U dolazećem razdoblju potrebno je staviti veći naglasak na dinamičan razvoj tercijarnim
djelatnosti, pri čemu bi turizam zbog svojih komparativnih prednosti u odnosu na ostale
sektore hrvatskog gospodarstva, trebao zauzeti istaknuto mjesto.

Pozicija Putovanja-turizma evidentira se u platnoj bilanci Republike Hrvatske, koja se
objavljuje od 1993. godine i to u mjesečnim, kvartalnim i godišnjim podacima. Hrvatska
narodna banka, u suradnji sa stručnjacima iz Međunarodnog monetarnog fonda,
kontinuirano radi na usklađivanju i unapređenju metodologije praćenja turističkih podataka.
Do sada su korištene tri metodologije: metodologija zasnovana na otkupu i prodaji deviza,
prijelazna metodologija i metodologija zasnovana na anketiranju. Metodologija zasnovana
na anketiranju pokazala je najveću obuhvatnost pri prikupljanju podataka, čime su značajno
smanjeni efekti “sive ekonomije” u međunarodnom turizmu. Na tom području Republika
Hrvatska je unaprijedila platnobilančnu metodologiju u odnosu na Španjolsku i Portugal.

Hrvatska je receptivna turistička zemlje i neto prihodi od turizma predstavljaju značajan
doprinos za uravnoteženje salda tekuće bilance. U platnoj bilanci Republike Hrvatske
izražen je negativan trend povećanja rashoda od uvoza robe, koji rastu uz 6% višu godišnju
stopu u odnosu na izvoz robe. Iz strukturne analize platne bilance Republike Hrvatske
proizlazi značenje uslužnog sektora i turizma za postizanje vanjske ravnoteže.

Komparativna analiza gospodarskih i turističkih pokazatelja s aspekta platne bilance za
Republiku Hrvatsku i konkurentne turističke zemlje Španjolsku i Portugal potvrdila je
hipotezu da je turizam značajan izvor deviznih sredstava za receptivne turističke zemlje. Isto
tako turizam značajno doprinosi uravnoteženju platne bilance promatranih zemalja, te
postizanju makroekonomske stabilnosti.

Među konkurentnim zemljama najrazvijena je Španjolska, prema turističkim i ekonomskim
pokazateljima; sljedi Portugal, dok je Republika Hrvatska najslabije razvijena. S aspekta
turizma, Republika Hrvatska mora povećati devizni priliv od turizma i to prvenstveno
povećanjem potrošnje stranih turista za kvalitetniji turistički proizvod.

Korištenjem višestruke regresijske analize formiran je model turističkih prihoda i rashoda iz
platne bilance, koji su aplicirani na primjeru Republike Hrvatske, Španjolske i Portugala. Iz
analize slijedi prihvaćanje hipoteze o značenju varijable životnog standarda stanovništva na
emitivnom turističkom tržištu za povećanje turističke potrošnje i turističkih prihoda u
platnim bilancama receptivnih turističkih zemalja.

Na primjeru odabranih zemalja je dokazano da poboljšanje općih ekonomskih uvjeta i
ekonomske stabilnosti u svijetu predstavljaju siguran pokazatelj za povećanje turističke

82
potrošnje i povećanje turističkih prihoda u platnoj bilanci. S druge strane, očekivanje
ekonomskih kriza i recesije predstavljaju siguran pokazatelj za opadanje turističke potrošnje
i smanjenje turističkih prihoda u platnoj bilanci. Nosioci ekonomske politike moraju voditi
računa o ovim zakonitostima prilikom planiranja i predviđanja kretanja turističkih prihoda i
rashoda u platnoj bilanci.

83
8. LITERATURA

1.
A Household Surveys for Data Collection on Travel in Germany (BOPCOM-00/38).
Washington:
IMF,
2000.
[URL:
http://www.imf.org/external/pubs/ft/bop/2000/0038.pdf], 10.08.2002.
2.
Archer Brian, Fletcher John: The economic Impact of Tourism in the Seychelles.
Annals of Tourism Reseach, 23(1996), 1, str.32-47.
3.
Archer Brian: Importance of Tourism for the Economy of Bermuda. Annals of
Tourism Reseach, 22(1995), 4, str.918-930.
4.
Artus J.R.: An Econometric Analysis of International Travel. Washington: IMF Staff
Paper, 1972, 19, str.579-614.
5.
Babić Ante: Monetarni pristup bilanci plaćanja Republike Hrvatske. Doktorska
dizertacija. Zagreb: Ekonomski fakultet, 1996. 144 str.
6.
Babić Mate: Makroekonomija. Zagreb: Mate, 1995. 551 str.
7.
Babić Mate: Međunarodna ekonomija. Zagreb: Mate, 1993. 405 str.
8.
Bahovec V., Erjavec N.: ARIMA model broja noćenja turista u Republici Hrvatskoj.
Zagreb: Ekonomski pregled, 1999, 7-8, str.35-70.
9.
Balance of Payments Manual. Washington: IMF, 5th ed., 1993. 450 str.
10.
Bole Velimir: Podatkovni model platnobilančnih prihodkov od potovanj. Ljubljana:
Prikazi in analize, Banka Slovenije 1997.
[URL:http://www.bsi.si/html/publikacije/arc/Pr_1997_06/Pod_model_plb_doh_potov
anj.pdf], 10.08.2002.
11.
Burkart A. J., Medlik S.: Tourism- Past, Present and Future. London: Heinemann,
1974. 343 str.
12.
Carson Carol, Laliberte Lucia: Assessing Accuracy and Reliability. A Note Based on
Approaches Used in National Accounts and Balance of Payments Statistics.
Washington: IMF, 2001.
[URL: http://www.imf.org/external/pubs/ft/bop/2002/wp0224.pdf], 10.08.2002.
13.
Choong-Ki L., Kwon K.S.: Importance of Secondary Impact of Foreing Tourism
Receipts on the South Korean Economy. Journal of Travel Reseach, 1995, str.50-54.
14.
Clements M.A., Georgion A.: The impact of political instability on a fragile tourism
product. Tourism Management, 19(1998), 3, str.283-288.
15.
Collection and Compilation of Tourism Statistics. Madrid: WTO, 1995. 149 str.
16.
Collection of Tourism Expenditure Statistics. Madrid: WTO, 1995. 104 str.
17.
Concepts, Definitons and Classifications for Tourism Statistics. Madrid: WTO, 1995.
125 str.
18.
Country Practises in Reporting Balance of Payments Data to the Fund (BOPCOM-
00/24). Washington: IMF, 2000.
[URL: http://www.imf.org/external/pubs/ft/bop/2000/0024.pdf], 10.08.2002.
19.
Crouch Geoffrey: Effect of income and price on international tourism. Annals of
Tourism Reseach, 19(1992), 4, str.643-664.
20.
Crouch Geoffrey I., Shaw Robin N.: International Tourism Demand: A Meta-
analytical Integration of Research Findings. Johnson Peter, Thomas Barry, ed., Choice
and Demand in Tourism. Mansell, 1992, str.175-207

84
21.
Crouch Geoffrey I.: The study of international tourism demand: A Survey of Practice.
Journal of Travel Reseach, Spring, 1994, str.41-55.
22.
Crouch Geoffrey I.: The study of international tourism demand: A Review of
Findings. Journal of Travel Research, Summer, 1994a, str.12-23.
23.
Dillon William, Goldstein Matthew: Multivariate Analysis-Methods and Applications.
Wiley&Sons, 1984. 587 str.
24.
Družić Ivo: Ratna elastičnost turističke potražnje i restrukturiranje hrvatskog
gospodarstva. Zagreb: Acta Turistica, 10(1998), 1, str.3-19.
25.
Dubravčić Dinko: Tečajna politika i konkurentska sposobnost gospodarstva:
ekonomske spoznaje i hrvatska stvarnost. Zagreb: Ekonomski pregled, 50(1999), 11,
str.1437-1450.
26.
Durbarry Ramesh: The Economic Contribution of Tourism in Mauritius. Annals of
Tourism Research, 29(2002), 3, str.862-865.
27.
Dwyer Larry, Forsyth Peter: Measuring the benefits and yield from foreign tourism.
International Journal of Social Economics, 24(1997), 1/3, str.223-236.
28.
Faulken B., Valerio P.: An Integrative Approach to tourism demand forecasting.
Tourism Management, 16(1998), 1, str.29-37.
29.
Frechtling Douglas: The tourism satelitte account: foundations, progress and issues.
Tourism Management, 20(1999), 1, str.163-170.
30.
Freeman Daniel, Sultan Esther: The economic impact of tourism in Israel: a multi-
regional input-output analysis. Tourism Economics, 3(1997), 4, str.341-359.
31.
Galinec Davor: Statističko evidentiranje aktivnosti međunarodnog turizma u platnoj
bilanci Republike Hrvatske. Dubrovnik: Ekonomska misao i praksa, VII(1999), 2,
str.311-326.
32.
GATS-Facts and fiction. Geneva: World Trade Organization, 2001. [URL:
http://www.wto.org/english/tratop_e/serv_e/gatsfacts1004_e.pdf], 12.08.2002.
33.
General Agreement on Trade in Services: The Results of the Uruguay Round of
Multilateral Trade Negotiations. Geneva: World Trade Organization, 1995. 350 str.
34.
Ghosh Atish R. et al.: Does the Nominal Exchange Rate Regime Matter?. IMF
Working Paper 95/121. Washington: IMF, 1995.
35.
Gujarati Damodar: Essentials of Econometrics. McGraw Hill, 1992. 466 str.
36.
Gylfason Thorvaldur: Exports, Inflation and Growth. Washington: IMF, Working
Paper 97/119, 1997. [URL: http://www.imf.org/external/pubs/ft/wp/wp97119.pdf],
08.08.2002.
37.
Hitrec Tomislav: Europski turizam na prijelazu tisućljeća: Tržišni izazovi i predvidiva
kretanja. Zagreb: Acta Turistica, 11(1999), 1, str.3-23.
38.
Hubertus Joachim: Hotels, restaurants and cafes-Micro enterprises dominate the
sector. Statistics in Focus-Eurostat, 2000, 4/8, str.1-8.
[URL: http://europa.eu.int/comm/eurostat/Public/datashop/print-product/CA-NP-00-

008.pdf], 08.08.2002.
39.
Hunziker W., Krapf K.: Grundniss der Allgemeinen Fremdenverkehrslehre. Zurich:
Polygraphischer Verlag AG, 1942. 392 str.
40.
Ivandić Neven, Radnić Ante: Neizravne ratne štete u hrvatskom turizmu. Zagreb:
Turizam, 1996, 1-2, str.3-13.

85
41.
Jensen Thomas: Income and price elasticities by nationality for tourists in Denmark.
Tourism Economics, 4(1998), 2, str.101-130.
42.
Jurčić Ljubo: Multiplikativni efekti hrvatskog turizma. Zagreb: Acta Turistica,
10(1998), 2, str.93-182.
43.
Keller Peter: Globalisation and Tourism: A fascinating topis for research. Congress
AIEST “Globalisation and Tourism”. St.Gallen: AIEST, 38(1996), str.9-20.
44.
Knight Malcolm, Scacciavillani Fabio: Current Accounts-What is Their Relevance for
Economic Policymaking? Washington: IMF, Working Paper 98/71, 1998. [URL:
http://www.imf.org/external/pubs/ft/wp/wp9871.pdf], 08.08.2002.
45.
Kolić Anka: Odabrani modeli kratkoročnog prognoziranja u turizmu. Zagreb:
Turizam, 1996, 1-2, str.14-30.
46.
Koves A., Marer P.: Foreign Economic Liberalization. San Francisco: Wesview Press,
1991. 254 str.
47.
Kruegar A.O.: Import Substitution versus Export Promotion in International
Economics and International Economic Policy. San Francisco: McGraw Hill, 1991,
str.140-165.
48.
Lane Philip, Milesi-Ferretti Gian: External Wealth, the Trade Balance, and the Real
Exchange Rate. Washington: IMF, Working Paper 02/51, 2002. [URL:
http://www.imf.org/external/pubs/ft/wp/2002/wp0251.pdf], 08.08.2002.
49.
Lathiras P., Siriopoulos C.: The demand for tourism to Greece: a cointegration
approach. Tourism Economics, 4 (1998), 2, str.171-185.
50.
Lee Choong-Ki, Var Turgut, Blaine Thomas: Determinants of Inbound Tourism
Expenditures. Annals of Tourism Research, 23 (1996), 3, str.527-542.
51.
Lim Christine, McAleer Michael: Time Series Forecast of International Travel
demand for Australia. Tourism Management, 23(2002), 4, str.389-396.
52.
Lim Christine: An econometric classification and review of international tourism
demand models. Tourism Economics, 3(1997), 1, str.69-81.
53.
Lim Ewe-Ghee: Determinants of, and the Relationf Between, Foreign Direct
Investment and Growth: A Summary of the Recent Literature. Washington: IMF,
Working Paper 01/175, 2001.
[URL: http://www.imf.org/external/pubs/ft/wp/2001/wp01175.pdf], 08.08.2002.
54.
Loeb P.D.: International Travel to the United States: An Econometric Evaluation.
Annals of Tourism Research, 9(1982), 1, str.7-20.
55.
Lundberg Donald E., Krishnamoorthy M., Stavenga Mink H.: Tourism Economics,
John Wiley&Sons, 1995. 193 str.
56.
Maddali G.S.: Introduction to Econometrics. New Jersey: Prentice Hall, 1992. 525 str.
57.
Manente Maria, Minghetti Valeria: Designing and implementing a system of surveys
of inbound tourism- The Eurostat project. St.Gallen: Revue de tourisme, 53 (1998), 3,
str.25-34.
58.
Manual on Statistics of International Trade in Services. Washington: UN Statistical
Division,
2001.
230
str.
[URL:http://www.imf.org/external/np/sta/itserv/methdev.htm], 15.06.2002.

86
59.
Markič Jože: Plačilna bilanca in napovedanje njenega razvoja. Ljubljana: Delovni
zvezki
Urada
za
makroekonomske
analize
in
razvoj,
9(2000),
3.
[URL:http://www.sigov.si/zmar/publicis/dz/dz2000/dz3-00.pdf], 15.08.2002.
60.
Marković Srđan, Marković Zora: Ekonomika turizma. Zagreb: Školska knjiga, 1972.
135 str.
61.
Methodological Guidelines in Basic Tourism and Travel Statistics- A Practical
Manual. Eurostat, 1996. 236 str.
62.
Mundell R.A.: The International Adjustment Mechanism of the Balance of Payments.
Journal of Economics, 1997, 1, str.3-57.
63.
Poirier Robert A.: Political Risk Analysis and Tourism. Annals of Tourism Research,
24(1997), 3, str.675-686.
64.
Porter Michael: The Competitive Advantage of Nations. The Fress Press, 1990. 833
str.
65.
Potrošnja inozemnih putnika u Hrvatskoj i domaćih putnika u inozemstvu u
1998.godini. Zagreb: Hrvatska narodna banka, Institut za turizam, 1999. 144 str.
66.
Qui Hanquin, Zhang Junsen: Determinants of Tourism Arrivals and Expenditures in
Canada. Journa of Travel Research, Fall, 1995, str.43-49.
67.
Recommendations of Tourism Statistics. United Nations, World Trade Organization,
1994. 82 str.
68.
Slaughter M.J., Swagel P.: Does Globalization Lower Wages and Export Jobs?.
Washington: IMF, 1997, str.1-10.
69.
Smeral Egon: The Economic Impact of Tourism in Austria. St.Gallen: Revue de
Tourisme, 1995, 3, str.18-23.
70.
Smeral Egon: The Impact of globalization on small and medium enterprises: new
challenges for tourism politicies in European countries. Tourism Management,
19(1998), 4, str.371-380.
71.
Song Haiyan, Witt S.F.: Tourism Demand Modelling and Forecasting. Pergamon,
2001. 200 str.
72.
Stanovnik Peter, Kovačić Art: Measuring Competitiveness of National Economics
with Emphasis on Slovenia. Ljubljana: Institute for Economic Research, 2000, 6. 26
str.
73.
Sonmez Sevil F.:Tourism, Terrorism and Political Instability. Annals of Tourism
Reseach, 25(1998), 2, str.416-456.
74.
Strojan Andreja: Teoretična podloga analize plačilne bilance in njenega vpliva na
gospodarsko rast. Ljubljana: Prikazi in analize, Banka Slovenije 6(1998), 4, str.1-16.
[URL:http://www.bsi.si/html/publikacije/arc/Pr_1998_12/teoret_pod_anal_pb.pdf],
10.08.2002.
75.
Sustav nacionalnih računa 1993. Zagreb: Državni zavod za statistiku, 1997. 785 str.
76.
Tomas 2001-Stavovi i potrošnja turista u Hrvatskoj. Zagreb: Institut za turizam, 2001.
181 str.
77.
Tomas 94 - Stavovi i potrošnja turista u Hrvatskoj. Zagreb: Institut za turizam, 1994.
165 str.
78.
Tomas 97 - Stavovi i potrošnja turista u Hrvatskoj. Zagreb: Institut za turizam, 1997.
195 str.

87
79.
Tourism Satellite Account: Recommended Methodological Framework. Madrid:
World Tourism Organization, 2001. 148 str.
80.
Towards a 6th Edition of the Balance of Payments Manual (BOPCOM-00/21).
Washington: IMF, 2000.
[URL: http://www.imf.org/external/pubs/ft/bop/2000/0021.pdf], 10.08.2002.
81.
Tse Raymond Y.C.: Do more tourists lead to higher levels of consumption?. London:
Tourism Economics, 4(1998), 3, str.233-240.
82.
Updating BPM5: Compendium of Issues (BOPCOM-01/32). Washington: IMF, 2001.
[URL: http://www.imf.org/external/pubs/ft/bop/2001/0132.pdf], 10.08.2002.
83.
Uysal M., Crompton J.L.: Determinants of Demand for International Tourism Flows
to Turkey. Tourism Management, 5(1984), 4, str.288-297.
84.
Wagner John E.: Estimating the Economic Impacts of Tourism. Annals of Tourism
Reseach, 24(1997), 3, str.592-608.
85.
Witt Stephen F., Moutinho Luiz: Tourism Marketing and Management Handbook.
Prentice Hall, 1994. 589 str.
86.
Witt Stephen F., Witt Christine A.: Modelling and Forecasting demand in Tourism.
Academic Press, 1992. 191 str.
87.
Witt S.F., Witt C.A.: Forecasting tourism demand: a review of empirical research.
International Journal of Forecasting, 11 (1995), str.447-475.
88.
Wong K. K. F.: An Investigation of the Time Series behavior of International tourism
arrivals. London: Tourism Economics, 3(1997), 2, str.185-199.
89.
Zhou Deying et al.: Estimating Economic Impacts from Tourism. Annals of Tourism
Reseach, 24(1997), 1, str.76-89.

9. IZVORI PODATAKA

1. Annual Report 1997. Banco de Portugal, 1998.
[URL: http://www.bportugal.pt/publish/relatio/antigos/rel_97_e.pdf], 06.08.2002.
2. Annual Report 1998. Banco de Portugal, 1999.
[URL: http://www.bportugal.pt/publish/relatio/antigos/rel_98_e.pdf], 06.08.2002..
3. Annual Report 1998. European Central Bank, 1999.
[URL: http://www.ecb.int/pub/pdf/ar1998en.pdf], 05.08.2002.
4. Annual Report 1999. Banco de Espana, 2000.
[URL: http://www.bde.es/informes/be/infanu/1999/inf1999e.pdf], 07.08.2002.
5. Annual Report 1999. Banco de Portugal, 2000.
[URL: http://www.bportugal.pt/publish/relatio/antigos/rel_99_e.pdf], 06.08.2002.
6. Annual Report 1999. European Central Bank, 2000.
[URL: http://www.ecb.int/pub/pdf/ar1999en.pdf], 05.08.2002.
7. Annual Report 2000 of the IMF Committee on Balance of Payments Statistics.
Washington: IMF, 2001. 32 str.
[URL: http://www.imf.org/external/pubs/ft/bop/2000/bopcmt00.pdf], 10.08.2002.
8. Annual Report 2000. Banco de Espana, 2001.
[URL: http://www.bde.es/informes/be/infanu/2000/inf2000e.pdf], 07.08.2002.

88
9. Annual Report 2000. Banco de Portugal, 2001.
[URL: http://www.bportugal.pt/publish/relatio/Chap_II.6_00.pdf], 06.08.2002.
10. Annual Report 2000. European Central Bank, 2001.
[URL: http://www.ecb.int/pub/pdf/ar2000en.pdf], 05.08.2002.
11. Annual Report 2001 of the IMF Committee on Balance of Payments Statistics.
Washington: IMF, 2002. 29 str.
[URL: http://www.imf.org/external/pubs/ft/bop/2001/bopcmt01.pdf], 10.08.2002.
12. Annual Report 2001. Banco de Espana, 2002.
[URL: http://www.bde.es/informes/be/infanu/2001/cap4e.pdf], 07.08.2002.
13. Annual Report 2001. European Central Bank, 2002.
[URL: http://www.ecb.int/pub/pdf/ar2001en.pdf], 05.08.2002.
14. Annual Report on Balance of Payments Statistics. Washington: IMF, 1998. 673 str.
15. Balance of Payments Compilation Guide. Washington: IMF, 1995. 390 str.
[URL: http://www.imf.org/external/pubs/ft/bopcg/1995/bopcg.pdf], 10.08.2002.
16. Balance of Payments Manual. Washington: IMF, 1995, 5 izdanje. 200 str.
[URL: http://www.imf.org/external/pubs/ft/bopman/bopman.pdf], 10.08.2002.
17. Balance of Payments Statistics Yearbook 1999. Washington: IMF, 1999. 1268 str.
18. Balance of Payments Statistics Yearbook 2000. Washington: IMF, 2000. 1350 str.
19. Bilten Hrvatske Narodne banke. Zagreb: Hrvatska Narodna banka, 1999, 44.
[URL: http://www.hnb.hr/publikac/bilten/arhiv/bilten-44/hbilt44.pdf], 07.08.2002.
20. Bilten Hrvatske Narodne banke. Zagreb: Hrvatska Narodna banka, 1998, 33.
[URL: http://www.hnb.hr/publikac/bilten/arhiv/bilten-33/hbilt33.pdf], 07.08.2002.
21. Bilten Hrvatske Narodne banke. Zagreb: Hrvatska Narodna banka, 2002, 73.
[URL: http://www.hnb.hr/publikac/bilten/arhiv/bilten-73/hbilt73.pdf], 07.08.2002.
22. Bilten Hrvatske Narodne banke. Zagreb: Hrvatska Narodna banka, 2001, 66.
[URL: http://www.hnb.hr/publikac/bilten/arhiv/bilten-66/hbilt66.pdf], 07.08.2002.
23. Bilten Hrvatske Narodne banke. Zagreb: Hrvatska Narodna banka, 2000, 55.
[URL: http://www.hnb.hr/publikac/bilten/arhiv/bilten-55/hbilt55.pdf], 07.08.2002.
24. Boletin Estadistico. Banco de Espana.
[URL: http://www.bde.esinfoest/htmls/capit02e.htm], 07.08.2002.
[URL: http://www.bde.esinfoest/htmls/capit16e.htm], 07.08.2002.
[URL: http://www.bde.esinfoest/htmls/capit26e.htm], 07.08.2002.
25. CESTAT Statistical Bulletin 2000. Ljubljana: CESTAT, 2001, 4. 108 str.
26. CESTAT Statistical Bulletin 2001. Ljubljana: CESTAT, 2002, 4. 166 str.
27. Compendium of Tourism Statistics 1989-1993. Madrid: WTO, 1995, 15th ed. 262 str
28. Compendium of Tourism Statistics 1991-1995. Madrid: WTO, 1997, 17th ed. 270 str.
29. Compendium of Tourism Statistics 1992-1996. Madrid: WTO, 1998, 18th ed. 273 str.
30. Compendium of Tourism Statistics 1993-1997. Madrid: WTO, 1999, 19th ed. 275 str
31. Compendium of Tourism Statistics 1994-1998. Madrid: WTO, 2000, 20th ed. 277 str
32. Compendium of Tourism Statistics 1995-1999. Madrid: WTO, 2001, 21th ed. 280 str
33. Croatia- Balance of Payments. Analytical Framework, Concepts, Definitions and
Classifications.
Washington:
IMF.
[URL:
http://dsbb.imf.org/country/hrv/bopmeth.htm], 15.08.2002.

89
34. ECB Montly Bulletin. European Central Bank, 2002,1.
[URL: http://www.ecb.int/pub/pdf/mb200201en.pdf], 05.08.2002.
35. ECB Montly Bulletin. European Central Bank, 2002,8.
[URL: http://www.ecb.int/pub/pdf/mb200208en.pdf], 05.09.2002.
36. Economic Bulletin 3/1999. Banco de Portugal, 2000.
[URL: http://www.bportugal.pt/publish/antigos/ bol_mar99_e.pdf], 06.08.2002.
37. Economic Bulletin 6/2002. Banco de Portugal, 2001.
[URL: http://www.bportugal.pt/publish/bolecon/jun_02/bol_jun02_e.pdf], 06.08.2002.
38. Godišnje izvješće Hrvatske narodne banke 1995.godina. Zagreb: Hrvatska narodna
banka, 1995. 175 str.
39. Godišnje izvješće Hrvatske narodne banke 1997.godina. Zagreb: Hrvatska narodna
banka, 1997. 183 str.
40. Godišnje izvješće Hrvatske narodne banke 1998.godina. Zagreb: Hrvatska narodna
banka, 1998. 201 str.
41. Harmonised code list for balance of payments collection systems. Eurostat.
[URL:
http://europa.eu.int/comm/eurostat/Public/datashop/print-product/code-list-
EN.pdf], 08.08.2002.
42. Hrvatska Narodna Banka-baza podataka
[URL: http://www.hnb.hr/publikac/bilten/statisticki_pregled/h1.xls], 07.08.2002.
[URL: http://www.hnb.hr/publikac/bilten/statisticki_pregled/h2.xls], 07.08.2002.
[URL: http://www.hnb.hr/publikac/bilten/statisticki_pregled/h5.xls], 07.08.2002.
[URL: http://www.hnb.hr/publikac/bilten/statisticki_pregled/h8.xls], 07.08.2002.
[URL: http://www.hnb.hr/publikac/bilten/statisticki_pregled/j3.xls], 07.08.2002.
43. Instituto Nacional de Estatistica Espana-baza podataka Tempus
[URL: http://www.ine.es/tempus/cgi-bin/itie], 06.08.2002.
44. Instituto Nacional de Estatistica Portugal-baza podataka
[URL: http://www.ine.pt/prodserv/series/serietipo.asp], 06.08.2002.
45. International Trade Statistics 2001. Geneva: World Trade Organization, 2001. 212 str.
46. International Financial Statistics. Washington: IMF. On-line baza podataka
[URL: http://ifs.apdi.net/imf], 01.08.2002.
47. Manual on Statistics of International Trade in Services. Paris: OECD, 2001.
[URL: http://www.oecd.org/pdf/M000170000/M00017039.xls], 14.08.2002.
48. New presentation of the Balance of Payments statistics. Banco de Portugal, 1999.
[URL: http://www.bportugal.pt/publish/statbol/Acrobat/1_99ing.pdf], 06.08.2002.
49. OECD in Figures 2001. Paris: OECD, 2001. [URL: http://www.oecd.org/pdf/
0101081E.pdf], 14.08.2002.
50. OECD in Figures 2002. Paris: OECD, 2002. [URL: http://www.oecd.org/pdf/
0102071E.pdf], 14.08.2002.
51. OECD Statistics on International Trade in Services. Paris: OECD, 2001.
[URL: http://www.oecd.org/xls/M000170000/M00017036.xls], 14.08.2002.
52. OECD Statistics on International Trade in Services. Partner Country Data and Summary
Analysis 1999-2000. Paris: OECD, 2001.
[URL: http://www.oecd.org/xls/M000320000/M00032982.xls], 14.08.2002.

90
53. Portugal- Balance of Payments. Analytical Framework, Concepts, Definitions and
Classifications. Washington: IMF. [URL: http://dsbb.imf.org/country/prt/bopmeth.htm],
15.08.2002.
54. Spain- Balance of Payments. Analytical Framework, Concepts, Definitions and
Classifications.
Washington:
IMF.
[URL:
http://dsbb.imf.org/country/esp/bopmeth.htm], 15.08.2002.
55. Statistical Bulletin. Banco de Portugal, 2002.
[URL: http://www.bportugal.pt/publish/statbol/Acrobat/a4.pdf], 06.08.2002.
[URL: http://www.bportugal.pt/publish/statbol/Acrobat/c.pdf], 06.08.2002.
[URL: http://www.bportugal.pt/publish/statbol/Acrobat/c1.pdf], 06.08.2002.
56. Statistički ljetopis Republike Hrvatske 1992. Zagreb: Državni zavod za statistiku, 1991.
601 str.
57. Statistički ljetopis Republike Hrvatske 1993. Zagreb: Državni zavod za statistiku, 1993.
638 str.
58. Statistički ljetopis Republike Hrvatske 1994. Zagreb: Državni zavod za statistiku, 1994.
674 str.
59. Statistički ljetopis Republike Hrvatske 1995. Zagreb: Državni zavod za statistiku, 1995.
644 str.
60. Statistički ljetopis Republike Hrvatske 1996. Zagreb: Državni zavod za statistiku, 1996.
658 str.
61. Statistički ljetopis Republike Hrvatske 1997. Zagreb: Državni zavod za statistiku, 1997.
610 str.
62. Statistički ljetopis Republike Hrvatske 1998. Zagreb: Državni zavod za statistiku, 1998.
649 str.
63. Statistički ljetopis Republike Hrvatske 1999. Zagreb: Državni zavod za statistiku, 1999.
660 str.
64. Statistički ljetopis Republike Hrvatske 2000. Zagreb: Državni zavod za statistiku, 2000.
680 str.
65. Statistički ljetopis Republike Hrvatske 2001. Zagreb: Državni zavod za statistiku, 2001.
698 str.
66. Statistični letopis Republike Slovenije 2001. Ljubljana: Statistični urad Republike
Slovenije. [URL: http://sigov1.sigov.si/zrs/leto01/24.htm], 05.08.2002.
[URL: http://sigov1.sigov.si/zrs/leto01/27.htm], 05.08.2002.
[URL: http://sigov1.sigov.si/zrs/leto01/32.htm], 05.08.2002.
67. The Economic Impact of Tourism. Madrid: WTO.
68. The Future of the Global Economy: Towards a Long Boom? Paris: OECD, 1999. 197
str.
69. The Spanish Balance of Payments 1999. Banco de Espana, 1999.
[URL: http://www.bde.es/informes/be/balpag/1999/bp1999e.pdf], 07.08.2002.
70. The Spanish Balance of Payments 2000. Banco de Espana, 2000.
[URL: http://www.bde.es/informes/be/balpag/2000/bp2000e.pdf], 07.08.2002.
71. The Spanish Balance of Payments 2001. Banco de Espana, 2001.
[URL: http://www.bde.es/informes/be/balpag/2001/bp2001e.pdf], 07.08.2002.

91
72. The World Competitiveness Report 1993. Lousanne: International Institute for
Economic Development, 1993. 730 str.
73. The World Competitiveness Report 1999. Lousanne: International Institute for
Economic Development, 1999. 570 str.
74. Tourism 2020 Vision: A New Forecast. Madrid: WTO, 1998. 48 str.
75. Tourism Economic Report. Madrid: WTO, 1997. 195 str.
76. Tourism Highlights 1997. Madrid: WTO, 1998. 27 str.
77. Tourism Highlights 2001. Madrid: WTO, 2002. 8 str.
78. Tourism Market Trend 2001-Europe. Madrid: WTO, 2001. 253 str.
79. Tourism Market Trends 2001-World Overview& Tourism Topics. Madrid: WTO, 2001.
102 str.
80. Tourism Market Trends Europe 1988-1997. Madrid: WTO, 1998. 159 str.
81. Tourism Market Trends: World 1985-1996. Madrid: WTO, 1997. 129 str.
82. World Economic Outlook (WEO) 2002. Washington: IMF, 2002.
[URL: http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2002/01/data/w1.csv], 08.08.2002.
[URL: http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2002/01/data/ngdp_r_a.csv],
08.08.2002.
83. WTO Annual Report 1997. Geneva: World Trade Organization, 1997. 185 str.
84. WTO Annual Report 1998. Geneva: World Trade Organization, 1998. 172 str.
85. WTO Annual Report 1999. Geneva: World Trade Organization, 1999. 159 str.
86. WTO Annual Report 2000. Geneva: World Trade Organization, 2000. 117 str.
87. WTO Annual Report 2001. Geneva: World Trade Organization, 2001. 151 str.
88. WTO Annual Report 2002. Geneva: World Trade Organization, 2002.
[URL: http://www.wto.org/english/res_e/booksp_e/anrep_e/anrep02_chp1_e.pdf],
12.08.2002.
89. Yearbook of Tourism Statistics. Madrid: WTO, 1994, Vol II, 46th ed. 443 str.
90. Yearbook of Tourism Statistics. Madrid: WTO, 1995, Vol II, 47th ed. 448 str.
91. Yearbook of Tourism Statistics. Madrid: WTO, 1996, Vol I, 48th ed. 144 str.
92. Yearbook of Tourism Statistics. Madrid: WTO, 1996, Vol II, 48th ed. 527 str.
93. Yearbook of Tourism Statistics. Madrid: WTO, 1997, Vol II, 49th ed. 592 str.
94. Yearbook of Tourism Statistics. Madrid: WTO, 1998, Vol I, 50th ed. 147 str.
95. Yearbook of Tourism Statistics. Madrid: WTO, 1998, Vol II, 50th ed. 608 str.
96. Yearbook of Tourism Statistics. Madrid: WTO, 1999, Vol I, 51th ed. 146 str.
97. Yearbook of Tourism Statistics. Madrid: WTO, 1999, Vol II, 51th ed. 774 str.
98. Yearbook of Tourism Statistics. Madrid: WTO, 2000, Vol I, 52 th ed. 850 str.
99. Yearbook of Tourism Statistics. Madrid: WTO, 2001, Vol I, 53 th ed. 920 str.
100.
Yearbook of Tourism Statistics. Madrid: WTO, 2003, Vol I, 54 th ed. 890 str.
101.
Zakon o Hrvatskoj narodnoj banci. Narodne novine Republike Hrvatke
[URL: http://www.nn.hr], 10.06.2002.
102.
Zakon o nacionalnoj klasifikaciji djelatnosti (Narodne novine RH, br.6/95; 3/97)
103.
Zakon o turističkim zajednicama i promicanju hrvatskog turizma (Narodne novine
RH, br. 27/91)
104.
Zakon o turističkoj djelatnosti (Narodne novine RH, br. 48/95)

92
10. PRILOZI

93
PRILOG 1. Usporedba kretanja međunarodne razmjene roba i usluga i bruto nacionalnog proizvoda za svijet,
u milijardama USD
Godina
Izvoz roba i usluga
GNP po tržišnim
cijenama
Stopa rasta izvoza
roba i usluga (%)
Stopa rasta GNP-a
(%)
1980
2378,4
11703,8
-
-
1981
2382,0
11876,4
0,15
1,47
1982
2256,6
11702,6
-5,26
-1,46
1983
2198,8
12016,7
-2,56
2,68
1984
2314,5
12409,4
5,26
3,27
1985
2337,7
12804,1
1,00
3,18
1986
2591,2
15115,1
10,84
18,05
1987
3065,0
17358,5
18,30
14,84
1988
3473,3
19431,5
13,32
11,94
1989
3729,3
20382,7
7,37
4,90
1990
4277,4
22558,1
14,70
10,67
1991
4409,2
23769,2
3,10
5,37
1992
4722,7
23882,2
7,10
0,48
1993
4719,6
24454,7
-0,07
2,40
1994
5282,1
26254,9
11,90
7,36
1995
6259,6
29111,8
18,50
10,88
1996
6584,3
29831,0
5,19
2,47
1997
6848,2
29693,5
4,00
-0,46
1998
6791,0
29505,9
-0,84
-0,63
1999
6958,9
30556,3
2,47
3,56
2000
7744,5
31377,1
11,30
2,69
2001
7465,4
31049,3
-3,60
-1,04
2002*
7515,7
31402,3
6,70
1,14
2003*
8077,9
33031,0
7,48
5,19

Prosječne godišnje stope rasta/pada, %

Period
Izvoza, %
GNP-a, %
1980-1985
-0,3
1,8
1986-1990
13,3
10,5
1991-1995
9,2
5,2
1996-2001
3,2
1,0
1980-2001
5,6
4,8

* procijenjeni podaci
Izvor: World Economic Outlook 2001, 2001; vlastiti izračun
URL: http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2002/01/dana/w1.csv

PRILOG 2. Svijet, robna razmjena - izvoz, regionalna distribucija, u bilionima USD
Godine
Izvoz
1948
1953
1963
1973
1983
1993
2000
SVIJET
58
84
157
579
1835
3641
6186

STRUKTURA, SVIJET
SVIJET
100,0
100,0
100,0
100,0
100,0
100,0
100,0
Sjeverna
Amerika
27,3
24,2
19,3
16,9
15,4
16,8
17,1
Latinska
Amerika
12,3
10,5
7,0
4,7
5,8
4,4
5,8
Zapadna
Europa
31,5
34,9
41,4
45,4
38,9
43,7
39,5
Centralna
i
Ist.
Europa,
balt.zemlje,
tranz.zemlje
6,0
8,1
11,0
9,1
9,5
2,9
4,4
Afrika
7,3
6,5
5,7
4,8
4,4
2,5
2,3
Bliski Istok
2,0
2,7
3,2
4,1
6,8
3,4
4,2
Azija
13,6
13,1
12,4
14,9
19,1
26,3
26,7
Izvor: International Trade Statistics, 2001, str.44

94
PRILOG 3. Svijet, robna razmjena - uvoz, regionalna distribucija, u bilionima USD
Godine
Uvoz
1948
1953
1963
1973
1983
1993
2000
SVIJET
66
84
163
589
1881
3752
6490

STRUKTURA, SVIJET
SVIJET
100,0
100,0
100,0
100,0
100,0
100,0
100,0
Sjeverna
Amerika
19,8
19,7
15,5
16,7
17,8
19,8
23,2
Latinska
Amerika
10,6
9,3
6,8
5,1
4,5
5,2
6,0
Zapadna
Europa
40,4
39,4
45,4
47,4
40,0
42,9
39,6
Centralna
i
Ist.
Europa,
balt.zemlje,
tranz.zemlje
5,8
7,6
10,3
8,9
8,4
2,9
3,7
Afrika
7,6
7,0
5,5
4,0
4,6
2,6
2,1
Bliski Istok
1,7
2,0
2,3
2,8
6,3
3,2
2,6
Azija
14,2
15,1
14,2
15,1
18,5
23,4
22,8
Izvor: International Trade Statistics, 2001, str.44

PRILOG 4. Vrijednost i stope rasta svjetskog izvoza roba, komercijalnih usluga i ukupnog svjetskog izvoza za
razdoblje 1989-2000.
Izvoz, u milijardama USD
Stope rasta, %
Godina
Robe
Usluge
Ukupno
Robe
Usluge
Ukupno
1989
3085
705
3790
-
-
-
1990
3435
849
4284
11,4
20,4
13,0
1991
3504
898
4402
2,0
5,8
2,8
1992
3742
1010
4752
6,8
12,5
8,0
1993
3734
1016
4750
-0,2
0,6
-0,04
1994
4215
1099
5314
12,9
8,2
11,9
1995
4920
1170
6090
16,7
6,5
14,6
1996
5115
1260
6375
4,0
7,7
4,7
1997
5300
1310
6610
3,6
4,0
3,7
1998
5270
1320
6590
-0,6
0,8
-0,3
1999
5460
1340
6800
3,6
1,5
3,2
2000
6180
1415
7595
13,2
5,6
11,7
2001
6186
1435
7621
0,1
1,41
0,3
Izvor: International Trade 1995, 1995, str.138-144; International Trade 1990-1991, 1992, str.83-90; Overview
of World trade in 1996 and the Outlook for 1997, 1997, str.2; Annual Report 1997, 1997, str.14-17; Annual
Report 1998, 1998, str.13-16; Annual Report 19999, 1999, str.10-12; Annual Report 2000, 2000, str.10-11;
Annual Report 2001, 2001, str.12-15; Annual Report 2002, 2002, str.13, 16; vlastiti izračun.

  PRILOG 5. Vrijednost svjetskog izvoza komercijalnih usluga i stope rasta po regijama, za razdoblje 1996-2000.
IZVOZ, u milijardama USD
Stope rasta, %
Regije
1996
1997
1998
1999
2000
2001
1997/98
1998/97
1999/98
2000/99
2001/00
Svijet
1260
1310
1320
1340
1415
1435
3,97
0,76
1,52
5,60
1,41
Sjeverna
Amerika
225
259
270
284
311
312
15,11
4,25
5,19
9,51
0,32
SAD
…
…
240
252
274
263
-
-
5,00
8,73
-4,01
Latinska
Amerika
47
51
53
54
60
61
8,51
3,92
1,89
11,11
1,67
Zapadna
Europa
603
598
636
630
629
646
-0,83
6,35
-0,94
-0,16
2,70
EU
538
531
564
565
560
577
-1,30
6,21
0,18
-0,88
3,04
Afrika
25
28
27
…
30
31
12,00
-3,57
-
-
3,33
Azija
286
298
255
267
304
303
4,20
-14,43
4,71
13,86
-0,33
Japan
66
68
62
60
68
60
3,03
-8,82
-3,23
13,33
-11,76
Izvor: Annual Report 1997, 1997, str.17; Annual Report 1998, 1998, str.16; Annual Report 1999, 1999, str.12;
Annual Report 2000, 2000, str.11; Annual Report 2001, 2001, str.15; Annual Report 2002, 2002, str.13, 16;
vlastiti izračun.

95
  PRILOG 6. Vrijednost svjetskog uvoza komercijalnih usluga i stope rasta po regijama, za razdoblje 1996-2000.
UVOZ, u milijardama USD
Stope rasta, %
Regije
1996
1997
1998
1999
2000
2001
1997/96
1998/97
1999/98
2000/99
2001/00
Svijet
1265
1295
1305
1335
1400
1435
2,37
0,77
2,30
4,87
2,50
Sjeverna
Amerika
167
186
201
219
241
241
11,38
8,06
8,96
10,05
0,00
SAD
…
…
166
182
199
201
-
-
9,64
9,34
1,01
Latinska
Amerika
57
66
69
60
72
72
15,79
4,55
-13,04
20,00
0,00
Zapadna
Europa
573
557
593
600
601
615
-2,79
6,46
1,18
0,17
2,33
EU
530
516
547
555
556
571
-2,64
6,01
1,46
0,18
2,70
Afrika
35
39
38
…
38
39
11,43
-2,56
-
-
2,63
Azija
354
356
320
337
359
1365
0,56
-10,11
5,31
6,53
1,67
Japan
129
122
111
114
115
116
-5,43
-9,02
2,70
0,88
0,87
Izvor: Annual Report 1997, 1997, str.17; Annual Report 1998, 1998, str.16; Annual Report 1999, 1999, str.12;
Annual Report 2000, 2000, str.11; Annual Report 2001, 2001, str.15; Annual Report 2002, 2002, str.13, 16;
vlastiti izračun.

PRILOG 7. Međunarodna razmjena usluga za svijet i EU, u milionima USD
Godina
Svijet
EU*
Udio EU u

Izvoz
Uvoz
Bilanca
Izvoz
Uvoz
Bilanca
svjetskom
izvozu
svjetskom
uvozu
1990
…
…
…
381532
354099
27434
-
-
1991
…
…
…
388608
368790
19819
-
-
1992
980684
1008820
-28140
469570
456539
13031
47,88
45,25
1993
995627
1014520
-18895
440966
427180
13786
44,29
42,11
1994
1080370
1084590
-4226
473528
461105
12423
43,83
42,51
1995
1227350
1244280
-16930
523871
516514
7357
42,68
41,51
1996
1309860
1318060
-8201
554736
540254
14483
42,35
40,99
1997
1357870
1355560
2309
560052
537875
22176
41,24
39,68
1998
1372030
1373280
-1249
575141
561236
13905
41,92
40,87
1999
1382500
1397900
-15401
590655
579092
11563
42,72
41,43
2000
1395000
1399540
-4540
601023
589133
11890
43,08
42,09
Izvor:
Statistics
on
International
Trade
in
Services,
2001,
51
str.
(URL:
http://www.oecd.org/xls/M00017000/M00017036.xls); vlastiti izračun
*Napomena:
-do 1991.godine podaci se odnose na EU-12, a od 1992.godine dalje na EU-15.
EU-12: Belgija, Danska, Francuska, Njemačka, Grčka, Irska, Italija, Luksemburg, Nizozemska, Portugal, Španjolska,
Velika Britanija.
EU-15: Austrija, Belgija, Danska, Finska, Francuska, Njemačka, Grčka, Irska, Italija, Luksemburg, Nizozemska, Portugal,
Španjolska, Švedska, Velika Britanija.

PRILOG 8. Kretanje stavke putovanja u platnim bilancama za svijet i EU, u milionima USD
Godina
Svijet
EU
Udio EU u

Izvoz
Uvoz
Bilanca
Izvoz
Uvoz
Bilanca
svjetskim
prihodima
od
putovanja
svjetskim
rashodima
od
putovanja
1990
…
…
…
100186
93361
6825
-
-
1991
…
…
…
103539
97083
6455
-
-
1992
312533
294719
17813
144289
140456
3833
46,17
47,66
1993
317503
290119
27385
134421
128929
5492
42,34
44,44
1994
345023
319277
25746
142522
139295
3227
41,31
43,63
1995
393346
362994
30352
163818
159951
3867
41,65
44,06
1996
422694
383297
39397
171344
166477
4868
40,54
43,43
1997
422546
385809
36737
168093
160665
7428
39,78
41,64
1998
429692
389781
39911
176534
171396
5138
41,08
43,97
1999
437285
397729
39556
182884
178301
4583
41,82
44,83
2000
442001
401010
40991
189562
181053
8509
42,89
45,15
Izvor: Statistics on International Trade in Services, OECD, Eurostat, 2001, 51 str., (URL:
http://www.oecd.org/xls/M00017000/M00017036.xls); vlastiti izračun

96
PRILOG 9. Kretanje stavke robe i usluge u platnim bilancama za svijet i EU, u milionima USD
Godina
Svijet
EU
Udio EU u

Izvoz
Uvoz
Bilanca
Izvoz
Uvoz
Bilanca
svjetskom
izvozu
svjetskom
uvozu
1990
…
…
…
1704192
1677032
27160
-
-
1991
…
…
…
1706942
1718152
-11210
-
-
1992
4713174
4702690
10479
2037963
2032843
5120
43,24
43,23
1993
4726097
4677920
48178
1872521
1784934
87587
39,62
38,16
1994
5312950
5219660
93279
2098430
1990683
107747
58,32
38,14
1995
6313960
6213820
100140
2537434
2397852
139581
40,19
38,59
1996
6645440
6553000
92438
2633420
2460684
172737
39,63
37,55
1997
6901360
6778740
122626
2633010
2449239
183771
38,15
36,13
1998
6801380
6723840
77540
2750612
2595853
154758
40,44
38,61
1999
6976770
6947890
28873
2754494
2653304
101190
39,48
38,19
2000
6998541
6981234
17307
2784215
2689421
94794
39,78
38,52
Izvor: Statistics on International Trade in Services, OECD, Eurostat, 2001, 51 str., (URL:
http://www.oecd.org/xls/M00017000/M00017036.xls); vlastiti izračun

PRILOG 10. Odnos turističke bilance, bilance usluga i robne bilance za svijet i EU
Godina
Udio prihoda od
putovanja u izvozu
usluga
Udio rashoda od
putovanja u uvozu
usluga
Udio izvoza usluga u
izvozu roba i usluga
Udio uvoza usluga u
uvozu roba i usluga

Svijet
EU
Svijet
EU
Svijet
EU
Svijet
EU
1990
-
26,26
-
26,37
-
22,39
-
21,11
1991
-
26,64
-
26,32
-
22,77
-
21,46
1992
31,87
30,73
29,21
30,77
20,81
23,04
21,45
22,46
1993
31,89
30,48
28,60
30,18
21,07
23,55
21,69
23,93
1994
31,94
30,10
29,44
30,21
20,33
15,28
20,78
23,16
1995
32,05
31,27
29,17
30,97
19,44
20,65
20,02
21,54
1996
32,27
30,89
29,08
30,81
19,71
21,07
20,11
21,96
1997
31,12
30,01
28,46
29,87
19,68
21,27
20,00
21,96
1998
31,32
30,69
28,38
30,54
20,17
20,91
20,42
21,62
1999
31,63
30,96
28,45
30,79
19,82
21,44
20,12
21,83
2000
30,30
28,51
27,39
28,23
20,00
21,59
20,05
21,91
Izvor: Prilog 7, Prilog 8, Prilog 9; vlastiti izračun

PRILOG 11. Međunarodni turizam
Godina
Dolasci stranih turista, u milijunima
Devizni priliv od turizma, milijardi USD

Svijet
Europa
Udio Europe
(%)
Svijet
Europa
Udio Europe
(%)
1950
25,3
16,8
0,66
2,1
0,9
0,43
1960
69,3
50,4
0,73
6,9
3,9
0,57
1970
165,8
113,0
0,68
17,9
11,0
0,61
1980
285,3
186,1
0,65
102,6
57,4
0,56
1990
457,2
282,7
0,62
266
144,6
0,54
1991
462,7
282,9
0,61
273
143,1
0,52
1992
500,9
302,3
0,60
311
163,7
0,53
1993
515,7
309,9
0,60
321
163,8
0,51
1994
550,3
334,7
0,61
353
178,6
0,51
1995
565
335,6
0,59
357,9
201,7
0,56
1996
597
350,3
0,59
377,2
208
0,55
1997
611
361,5
0,59
377,7
202,4
0,54
1998
626,6
373,8
0,60
442,6
231,7
0,52
1999
650,4
380,2
0,58
455,4
233,1
0,51
2000
698,8
402,7
0,58
475,8
231,5
0,49
2001
692,7
400,3
0,58
462,2
230,1
0,50
Izvor: Yearbook of Tourism Statistics, 1998; Yearbook of Tourism Statistics, 2000; Yearbook of Tourism
Statistics, 2002; vlastiti izračun

97
PRILOG 12. Kretanje međunarodnog turizma u razdoblju 1950-2000.godina
Razdoblje
Dolasci turista
Prihodi od turizma

Prosječna godišnja
stopa rasta, svijet
(%)
Prosječna godišnja
stopa rasta, Europa
(%)
Prosječna godišnja
stopa rasta, svijet
(%)
Prosječna godišnja
stopa rasta, Europa
(%)
1950-1960
10,6
11,6
12,6
15,9
1960-1970
9,1
8,4
10,1
11,0
1970-1980
5,6
5,1
19,4
19,1
1980-1990
4,8
4,3
9,8
8,8
1990-1998
4,0
3,5
6,5
5,4
1999-2000
7,44
5,92
4,5
-0,7
2000-2001
-0,87
-0,6
-2,9
-0,6
Izvor: Yearbook of Tourism Statistics, 1999; Prilog 11; vlastiti izračun

PRILOG 13. Dolasci stranih turista, regionalna distribucija, u milionima
Godine
Dolasci
stranih turista
1980
1985
1990
1991
1992
1993
1994
1995
1996
1997
1998
1999
2000
2001
Svijet
286
327,1
457,2
462,7
500,9
515,7
550,3
565
597
611
626,6
650,4
698,8
692,7
Afrika
7,3
9,7
15,0
16,2
18,0
18,5
18,9
20,4
21,8
23,2
24,9
26,5
27,2
28,2
Amerika
61,4
64,3
92,8
95,5
102,3
102,1
104,8
110,5
116,9
118,5
119,5
122,2
128,4
120,8
Istočna
Azija/Pacifik
21,5
31,1
54,6
56,4
64,2
71,2
76,8
81,4
89,0
88,0
88,1
97,6
109,1
115,1
Europa
186,1
212,0
282,7
282,9
302,3
309,9
334,7
335,6
350,3
361,5
373,8
380,2
402,7
400,3
Bliski Istok
7,5
7,5
9,0
8,4
10,5
10,5
11,1
13,5
14,1
14,8
15,0
18,2
23,2
22,5
Južna Azija
2,2
2,5
3,2
3,3
3,6
3,5
3,9
4,2
4,4
4,8
5,2
5,8
6,1
5,7
Izvor: Yearbook of Tourism Statistics, 1999; Tourism Highlights 2001, str.6; Tourism Market Trends 2001-
World Overview&Tourism Topics, 2001, str.102;

PRILOG 14. Dolasci stranih turista, struktura regionalne distribucije, %
Godine
Dolasci
stranih turista
1980
1985
1990
1991
1992
1993
1994
1995
1996
1997
1998
1999
2000
2001
Svijet
100
100
100
100
100
100
100
100
100
100
100
100
100
100
Afrika
2,6
3,0
3,3
3,5
3,6
3,6
3,4
3,6
3,6
3,8
3,9
4,1
4,0
4,1
Amerika
21,5
19,7
20,3
20,6
20,4
19,8
19,1
19,3
19,3
18,9
18,8
18,8
18,5
17,4
Istočna
Azija/Pacifik
7,5
9,5
11,9
12,2
12,8
13,8
14,0
14,4
14,9
14,3
13,7
15,0
16,0
16,6
Europa
65,1
64,8
61,8
61,1
60,4
60,1
60,8
59,8
59,2
60,0
60,3
58,5
57,7
57,8
Bliski Istok
2,6
2,3
2,0
1,8
2,1
2,0
2,0
2,2
2,2
2,3
2,4
2,8
2,9
3,2
Južna Azija
0,8
0,8
0,7
0,7
0,7
0,7
0,7
0,7
0,7
0,8
0,8
0,9
0,9
0,8
Izvor: Prilog 13; vlastiti izračun

PRILOG 15. Dolasci stranih turista, regionalna distribucija-godišnje stope rasta, %
Razdoblje
Dolasci stranih
turista
1991/90
1992/91
1993/92
1994/93
1995/94
1996/95
1997/96
1998/97
1999/98
2000/99
2001/00
Svijet
1,2
8,3
3,0
6,7
2,8
5,7
3,5
2,9
3,8
7,4
-0,9
Afrika
8,1
11,3
2,5
2,4
6,7
8,0
6,6
7,5
6,4
4,4
3,6
Amerika
2,9
7,1
-0,1
2,6
3,9
5,7
1,3
2,5
2,3
5,5
-5,9
Istočna
Azija/Pacifik
3,4
13,8
10,8
7,9
5,9
9,4
-0,9
-0,9
10,8
14,7
5,5
Europa
0,1
6,8
2,5
8,0
1,1
4,5
4,9
3,4
1,7
6,1
-0,6
Bliski Istok
-6,6
25,6
0,3
5,5
11,1
7,5
7,4
5,8
20,3
12,9
-3,0
Južna Azija
3,2
9,9
-2,0
10,1
8,6
5,6
9,0
8,0
10,7
11,0
-6,6
Izvor: Prilog 13; vlastiti izračun

PRILOG 16. Dolasci stranih turista-predviđanja do 2020.godine, u milionima USD
Godina
1995
2010
2020
Prosječna godišnja stopa
rasta 1995-2020
(%)
Struktura 1995
(%)
Struktura 2020
(%)
Svijet
565,0
1006,4
1561,1
4,1
100,0
100,0
Afrika
20,4
47,0
77,3
5,5
3,6
5,0
Amerika
110,5
190,4
282,3
3,9
19,3
18,1
Istočna Azija/Pacifik
81,4
195,2
397,2
6,5
14,4
25,4
Europa
335,6
527,3
717,0
3,0
59,8
45,9
Bliski Istok
13,5
35,9
68,5
7,1
2,2
4,4
Južna Azija
4,2
10,6
18,8
6,2
0,7
1,2
Intraregionalno
464,1
790,9
1183,3
3,8
82,1
75,8
Udaljene destinacije
101,3
215,5
377,9
5,4
17,9
24,2
Izvor: Tourism Highlights 2001, str.6.

98
PRILOG 17. Prihodi od turizma, regionalna distribucija, u milijardama USD
Godine
Prihodi
od
turizma
1980
1985
1990
1991
1992
1993
1994
1995
1996
1997
1998
1999
2000
2001
Svijet
102,6
117,6
266
273
311
321
353
357,9
377,2
377,7
442,6
455,4
475,8
462,2
Afrika
3,2
2,8
5,4
5,9
6,1
6,2
6,3
5,8
6,1
7,0
9,9
10,3
10,7
11,7
Amerika
25,0
33,3
70,0
75,0
85,7
91,0
95,8
71,4
79,0
84,7
117,2
122,4
136,4
122,4
Istočna
Azija/Pacifik
9,6
13,1
38,8
41,5
47,3
52,4
63,7
71,9
76,3
76,0
70,7
75,2
82,5
82,0
Europa
57,4
62,4
144,6
143,1
163,7
163,8
178,6
201,7
208,0
202,4
231,7
233,1
231,5
230,1
Bliski Istok
5,5
4,6
5,1
5,2
5,4
4,8
5,4
4,9
5,2
5,3
8,7
9,8
9,7
11,2
Južna Azija
2,0
1,4
2,1
2,3
2,8
2,8
3,2
2,2
2,6
2,5
4,3
4,6
5,1
4,7
Izvor: Yearbook of Tourism Statistics, 1999; Tourism Highlights 2001, str.6; Tourism Market Trends 2001-
World Overview&Tourism Topics, 2001, str.102;

PRILOG 18. Prihodi od turizma, struktura regionalne distribucije, %
Godine
Prihodi
od
turizma
1980
1985
1990
1991
1992
1993
1994
1995
1996
1997
1998
1999
2000
2001
Svijet
100
100
100
100
100
100
100
100
100
100
100
100
100
100
Afrika
3,1
2,4
2,0
2,2
2,0
1,9
1,8
1,6
1,6
1,9
2,2
2,3
2,2
2,5
Amerika
24,4
28,3
26,3
27,5
27,6
28,3
27,1
19,9
20,9
22,4
26,5
26,9
28,7
26,5
Istočna
Azija/Pacifik
9,4
11,1
14,6
15,2
15,2
16,3
18,0
20,1
20,2
20,1
16,0
16,5
17,3
17,7
Europa
55,9
53,1
54,4
52,4
52,6
51,0
50,6
56,4
55,1
53,6
52,3
51,2
48,6
49,8
Bliski Istok
5,4
3,9
1,9
1,9
1,7
1,5
1,5
1,4
1,4
1,4
2,0
2,2
2,0
2,4
Južna Azija
1,9
1,2
0,8
0,8
0,9
0,9
0,9
0,6
0,7
0,7
1,0
1,0
1,1
1,0
Izvor: Prilog 17; vlastiti izračun

PRILOG 19. Prihodi od turizma, regionalna distribucija-godišnje stope rasta (%)
Razdoblje
Prihodi
od
turizma
1991/90
1992/91
1993/92
1994/93
1995/94
1996/95
1997/96
1998/97
1999/98
2000/99
2001/00
Svijet
2,6
13,9
3,2
10,0
1,4
5,4
0,1
17,2
2,9
4,5
-2,9
Afrika
9,3
3,4
1,6
1,6
-7,9
5,2
14,8
41,4
4,0
3,9
9,3
Amerika
7,1
14,3
6,2
5,3
-25,5
10,6
7,2
38,4
4,4
11,4
-10,3
Istočna
Azija/Pacifik
7,0
14,0
10,8
21,6
12,9
6,1
-0,4
-7,0
6,4
9,7
-0,6
Europa
-1,0
14,4
0,1
9,0
12,9
3,1
-2,7
14,5
0,6
-0,7
-0,6
Bliski Istok
2,0
3,8
-11,1
12,5
-9,3
6,1
1,9
64,2
12,6
-1,0
15,5
Južna Azija
9,5
21,7
0,0
14,3
-31,3
18,2
-3,8
72,0
7,0
10,9
-7,8
Izvori: Prilog 17; vlastiti izračun

PRILOG 20. Vodeće turističke destinacije u svijetu, prema dolascima stranih turista, u milionima
Zemlja
2001
2000
1999
1998
1997
1996
1990
Rang
2001
Rang
1996
Rang
1990
Francuska
76,5
75,5
73,0
70,0
66,8
62,4
52,5
1
1
1
Španjolska
49,5
48,2
51,8
47,4
43,4
40,5
34,1
2
3
3
SAD
45,5
50,9
48,5
46,4
49,0
46,5
39,4
3
2
2
Italija
39,0
41,2
36,1
34,9
34,1
32,9
26,7
4
4
4
Kina
33,2
31,2
27,0
25,1
23,8
22,8
10,5
5
6
10
Velika
Britanija
23,4
25,2
25,7
25,7
26,0
25,3
18,0
6
5
7
Ruska
Federacija
-
21,2
18,5
15,8
15,3
14,6
-
7
13
-
Meksiko
19,8
20,6
19,0
19,4
18,7
21,4
17,2
8
7
8
Kanada
19,7
20,4
19,6
18,9
17,6
17,3
15,2
9
10
9
Austrija
18,2
18,0
17,5
17,4
16,6
17,1
19,0
10
11
6
Njemačka
17,9
19,0
17,1
16,5
15,8
15,2
17,0
11
12
11
Mađarska
15,3
15,6
12,9
15,0
17,2
20,7
20,5
12
8
5
Poljska
15,0
17,4
18,0
18,8
19,5
19,4
3,5
13
9
13
Hong
Kong
(Kina)
13,7
13,1
-
-
-
-
-
14
-

Grčka
-
12,5
12,0
10,9
10,2
9,2
8,9
15
14
12
Izvor: Yearbook of Tourism Statistics, 1999; Tourism Highlights 2001, str.6; Tourism Market Trends 2001-
World Overview&Tourism Topics, 2001, str.102;

99

PRILOG 21. Vodeće turističke destinacije u Europi u 2000. godini
Destinacija
Dolasci stranih turista u
2000.godini
Promjena u odnosu na 1999 (%)
Europa, ukupno
403.303.000

Francuska
75.500.000
+2,0
Španjolska
48.201.000
+3,7
Italija
41.182.000
+12,8
Velika Britanija
25.191.000
-1,9
Ruska Federacija
21.169.000
+23,2
Njemačka
18.983.000
+10,5
Austrija
17.982.000
+1,3
Poljska
17.400.000
+2,0
Mađarska
15.571.000
+8,1
Grčka
12.500.000
+2,8
Portugal
12.037.000
+3,2
Švicarska
11.400.000
+6,5
Nizozemska
10.200.000
+3,2
Turska
9.587.000
+39,6
Irska
6.720.000
+5,0
Hrvatska
6.544.000
+12,2
Izvor: Tourism Market Trends 2001-World Overview&Tourism Topics, 2001, str.85

PRILOG 22. Ekonomski podaci za Republiku Hrvatsku
Godina
GNP,
tekuće
cijene,
USD
milioni
Stanov
ništvo,
u 000
Dolasci
stranih
turista,
u 000
Prihodi
od
turizma
,
milioni
USD
Rashodi
od
turizma,
milioni
USD
Turistička
bilanca,
milioni
USD
Robna
razmjena,
saldo,
milioni
USD
Robna
razmjena,
priliv,
milioni
USD
Robna
razmjena,
odliv,
milioni
USD
Razmjena
usluga,
saldo,
milioni
USD
Razmjena
usluga,
odliv,
milioni
USD
Tekuća
bilanca,
saldo,
milioni
USD
1990
24823
4778
7049
…
…
…
…
…
…
…
…
…
1991
18156,4
4513
1488
…
…
…
…
…
…
…
…
…
1992
9824
4470
1389
…
…
…
…
…
…
…
…
…
1993
10904
4641
1663
1309,8
374,6
935,2
-723,2
3903,8
4627
1138,1
1147,7
623
1994
14583
4649
2528
1801,4
395,9
1405,5
-1141,6
4260,4
5402
1633,3
1223,8
853,4
1995
18811
4669
1485
1349,1
421,6
927,5
-3259,3
4632,7
7892
1044,3
1410,2
-1441,5
1996
19871
4494
2915
2014
510,4
1503,6
-3623,5
4545,7
8169,2
1579,9
1717,0
-1091,3
1997
20109
4572
4178
2533
530,1
1993
-5196,2
4210,3
9406,5
2024,2
1980,1
-2325,1
1998
21628
4501
4499
2733,4
600,3
2133,2
-4147,4
4604,5
8751,9
2074,8
1889,3
-1530,6
1999
20063
4554
3805
2493,4
751,4
1742
-3298,6
4394,7
7693,3
1625,2
2097,8
-1390,4
2000
19030
4437
5832
2758
568,1
2189,9
-3203,8
4567,2
7770,9
2267,9
1828
-432,7
2001
20429
4438
6544
3335
606,4
2728,6
-4011,9
4752,1
8763,9
2951,4
1895,4
-623,2
Izvor: World Economic Outlook, 2002; Yearbook of Tourism Statistics, 2001, str.149; Hrvatska narodna
banka, baza podataka.

PRILOG 23. Značajni ekonomski pokazatelji za Republiku Hrvatsku
Godina

Turistički prihodi kao postota od
Stopa rasta

Prihodi
od
turizma
p/c
USD
Prihodi
od
turizma
po
turisti
USD
Turistič
ki
rashodi
p/c
USD
GNP p/c
USD
Izvoz
robe kao
% od
GNP-a
Pokrive-
nost
robne
bil.
turisti-
čkom
Pok
rive
nos
t
uvo
za
izv
ozo
m

GNP-a
(%)
Izvoza
robe
(%)
Uvoza
robe
(%)
Bilance
usluga
(-%)
Turistič
kih
prihoda
(%)
Turistički
h rashoda
(%)
1990
-
-
-
5195,27
-
-
-
-
-
-
-
-
-
1991
-
-
-
4023,13
-
-
-
-
-
-
-
-
-
1992
-
-
-
2197,76
-
-
-
-
-
-
-
-
-
1993
282,22
787,61
80,72
2349,49
35,80
84,37
129,31
12
33,55
28,31
115,09
-
-
1994
319,42
712,58
85,16
3136,80
29,21
78,87
123,12
12,4
42,28
27,49
90,92
13,38
5,69

100
1995
624,33
908,48
90,30
4028,91
24,60
58,70
28,46
7,2
29,12
36,94
279,13
96,30
6,49
1996
929,68
690,91
113,57
4421,67
22,90
55,64
41,50
10,1
44,31
51,14
264,45
43,33
21,06
1997
984,03
606,27
115,94
4398,29
20,90
44,76
38,35
12,6
60,16
47,83
222,26
7,68
3,86
1998
845,37
607,56
133,37
4805,15
21,30
52,61
51,43
12,6
59,36
43,48
183,39
-15,43
13,24
1999
1280,6
3
655,30
165,00
4405,58
21,90
57,12
52,81
12,4
56,74
75,81
358,85
53,27
25,17
2000
1474,8
7
472,91
128,04
4288,93
24
58,77
68,35
14,5
60,39
84,21
288,55
12,21
-24,39
2001
751,46
509,63
136,64
4603,2
23,26
54,22
68,01
16,3
70,18
38,05
113,00
-49,04
6,74
Izvor: Prilog 22; vlastiti izračun

PRILOG 24. Ekonomski podaci za Španjolsku
Godina
GNP,
tekuće
cijene,
USD
milioni
Stanovniš
tvo, u 000
Dolasci
stranih
turista
Prihodi
od
turizma,
milioni
USD
Rashodi
od
turizma,
milioni
USD
Turistička
bilanca,
milioni
USD
Robna
razmjena,
saldo,
milioni
USD
Robna
razmjena,
prihod,
milioni
USD
Robna
razmjena,
odliv,
milioni
USD
Razmjena
usluga,
saldo,
milioni
USD
Razmjena
usluga,
odliv,
milioni
USD
Tekuća
bilanca,
saldo,
milioni
USD
1990
511498
38851
37441000
18454
4217
14237
-29158
55658
84815
11710
16519
-18009
1991
550367
38920
38539000
19162
4556
14606
-30335
60167
90501
12724
17531
-19798
1992
601742
39008
39638000
22125
5528
16596
-30420
65826
96257
12424
21245
-21537
1993
501754
39086
40085000
19742
4734
15008
-14999
62021
77020
11720
18911
-5804
1994
505090
39150
43232000
21484
4135
17349
-14892
73925
88817
14847
18799
-6389
1995
584701
39210
34919575
25406
4466
20940
-18415
93439
111854
18595
21483
792
1996
610035
39270
36221008
27553
4925
22628
-16283
102735
119017
20432
23991
407
1997
562242
39323
39552720
26896
4515
22382
-13407
106926
120333
19981
24349
2511
1998
588760
39453
43396083
29855
5002
24853
-20758
111986
133313
21858
27357
-3135
1999
603249
39626
46775977
32475
5520
26855
-30339
112664
143185
23003
30470
-13760
2000
562420
39927
47997915
31133
5514
25619
-34907
116205
151396
22400
31566
-19397
2001
582225
40265
49647964
32811
5930
26881
-31386
117561
148260
24153
33486
-15083
Izvori: World Economic Outlook, 2002; Yearbook of Tourism Statistics, 2001, str.149; OECD Statistics on
International Trade in Services, 2001; International Financial Statistics, baza podataka; Instituto Nacional de
Estadistica, baza podataka.

PRILOG 25. Značajni ekonomski pokazatelji za Španjolsku
Godina

Turistički prihodi kao postotak od
Stopa rasta

Prihodi
od
turizma
p/c
USD
Prihodi
od
turizma
po
turisti
USD
Turistički
rashodi
p/c USD
GNP p/c
USD
Pokrivenost
robne
bilance
turističkom
bilancom
Pokrivenost
uvoza
izvozom
(izvoz robe/uvoz
robe)
GNP-
a
(%)
Izvoza
robe
(%)
Uvoza
robe
(%)
Bilance
usluga
(%)
Turističkih
prihoda
(%)
Turističkih
rashoda
(%)
1990
474,99
492,88
108,54
13165,63
48,83
65,62
3,6
10,88
21,76
157,59
-
-
1991
492,34
497,21
117,06
14140,98
48,15
66,48
3,5
1,93
21,17
150,60
3,84
8,04
1992
567,19
558,18
141,71
15426,12
54,57
68,39
3,7
10,94
22,99
178,08
15,46
21,33
1993
505,09
492,50
121,12
12837,18
100,06
80,53
3,9
12,36
25,63
168,45
-10,77
-14,36
1994
891,94
496,95
105,62
12901,40
116,50
83,23
4,3
14,64
39,32
235,20
76,88
-12,65
1995
923,77
727,56
113,90
14912,04
113,71
83,54
4,3
15,98
32,38
194,79
3,73
8,00
1996
1007,20
760,69
125,41
15534,38
138,97
86,32
4,5
16,84
33,23
193,58
9,20
10,28
1997
1103,58
680,00
114,82
14298,04
166,94
88,86
4,8
19,01
36,06
217,19
9,72
-8,32
1998
1185,61
687,97
126,78
14923,07
119,72
84,00
5,1
19,02
35,09
214,00
7,79
10,79
1999
1211,27
694,27
139,30
15223,57
88,52
78,68
5,4
18,68
33,52
208,66
2,61
10,36
2000
1243,47
648,63
138,10
14086,21
73,39
76,76
5,5
20,66
32,79
221,64
3,44
-0,11
2001
814,88
660,87
147,27
14459,83
85,65
79,29
5,6
20,19
22,13
135,85
-33,91
7,54
Izvor: Prilog 24; vlastiti izračun

PRILOG 26. Ekonomski podaci za Portugal
Godina
GNP,
tekuće
cijene,
USD
milioni
Stanovništvo
u 000
Dolasci
stranih
turista,
u 000
Prihodi
od
turizma,
milioni
USD
Rashodi
od
turizma,
milioni
USD
Turistička
bilanca,
milioni
USD
Razmjena
usluga,
saldo,milioni
USD
Razmjena
usluga,
odliv,
milioni
USD
Robna
razmjena,
saldo,
milioni
USD
Robna
razmjena,
odliv,
milioni
USD
Robna
razmjena,
priliv,
milioni
USD
Tekuća
bilanca,
saldo,
milioni
USD
1990
69298
9900
8020
3528
860
2667
1382
3810
-6684
23141
16457
-181
1991
78529
9870
8657
3736
1026
2710
1158
4237
-7688
24079
16390
-716
1992
94720
9870
8884
3676
1153
2522
1057
4510
-9387
27735
18348
-184
1993
84095
9880
8434
4067
1897
2170
1403
5466
-8050
23981
15931
232
1994
88312
9900
9169
4108
1700
2408
1263
5433
-8321
26966
18644
-2195
1995
107143
9920
9511
4814
2096
2718
1601
6618
-8910
32934
24024
-131
1996
113003
9930
9730
4792
2281
2511
1414
6530
-9722
35345
25623
-5216
1997
106566
9940
10172
4646
2079
2567
1451
6248
-10342
35721
25379
-6464
1998
113295
9970
11295
5306
2321
2985
1743
6905
-12211
37829
25618
-7833

101
1999
115923
9890
11632
5129
2265
2864
1610
6788
-13758
39227
25468
-9764
2000
106502
10010
12097
5720
2335
2985
1879
6592
-13936
39155
25219
-10962
2001
109483
10020
12447
6119
2411
2887
2583
6193
-12979
38774
25795
-9958
Izvori: World Economic Outlook, 2002; Yearbook of Tourism Statistics, 2001, str.149; OECD Statistics on
International Trade in Services, 2001; International Financial Statistics, baza podataka.

102
PRILOG 27. Značajni ekonomski pokazatelji za Portugal
Godina

Turistički prihodi kao postotak od
Stopa rasta

Prihodi
od
turizma
p/c
USD
Prihodi
od
turizma
po
turisti
USD
Turistički
rashodi
p/c USD
GNP p/c
USD
Pokrivenst
robne
bilance
turističkom
bilancom
Pokrivenost
uvoza
izvozom
(izvoz robe/uvoz
robe)
Izvoza
robe
(%)
GNP-
a
(%)
Uvoza
robe
(%)
Bilance
usluga
(%)
Turističkih
prihoda
(%)
Turističkih
rashoda
(%)
1990
356,36
439,90
86,87
6999,80
39,90
71,12
23,75
5,1
15,25
255,28
-
-
1991
378,52
431,56
103,95
7956,33
35,25
68,07
20,87
4,8
15,52
322,63
5,90
19,30
1992
372,44
413,78
116,82
9596,76
26,87
66,15
19,37
3,9
13,25
347,78
-1,61
12,38
1993
411,64
482,21
192,00
8511,64
26,96
66,43
18,94
4,8
16,96
289,88
10,64
64,53
1994
414,95
448,03
171,72
8920,40
28,94
69,14
21,11
4,7
15,23
325,26
1,01
-10,38
1995
485,28
506,15
211,29
10800,71
30,50
72,95
22,42
4,5
14,62
300,69
17,19
23,29
1996
482,58
492,50
229,71
11379,96
25,83
72,49
22,67
4,2
13,56
338,90
-0,46
8,83
1997
467,40
456,74
209,15
10720,93
24,82
71,05
23,82
4,4
13,01
320,19
-3,05
-8,86
1998
532,20
469,77
232,80
11363,59
24,46
67,72
22,61
4,7
14,03
304,42
14,21
11,64
1999
518,60
440,94
229,02
11721,23
20,82
64,92
21,97
4,4
13,08
318,57
-3,34
-2,41
2000
571,43
472,84
233,27
10639,56
21,42
64,41
23,67
5,4
14,61
304,42
11,52
3,09
2001
610,68
491,60
240,62
10926,45
22,24
66,53
23,56
5,6
15,78
236,90
6,98
3,25
Izvor: Prilog 26; vlastiti izračun

PRILOG 28. Robni izvoz i uvoz za odabrane zemlje, u milionima USD
IZVOZ
UVOZ
Godina
EU
Španjolska
Portugal
Hrvatska
EU
Španjolska
Portugal
Hrvatska
1990
1508795
55642
16417
…
1558035
87715
25263
…
1991
1492780
60177
16280
…
1578945
93306
26113
…
1992
1584175
64334
18350
4597
1654045
99758
29581
4500
1993
1466065
60935
15388
3913
1476750
79609
24147
4666
1994
1668465
73129
17927
4260
1668475
92182
26990
5229
1995
2051500
91613
22596
4633
2034515
114832
32359
7510
1996
2120205
102091
24610
4511
2091310
121865
35185
7788
1997
2110140
104277
23929
4170
2084870
122710
35022
9104
1998
2194595
109037
24770
4541
2209455
132789
38394
8384
1999
2196770
110246
24564
4303
2252275
144952
40011
7799
2000
2251245
113747
23323
4390
2362030
153516
38240
7911
Izvor: International Trade Statistics, 2001, str.175

PRILOG 29. Robni izvoz i uvoz po stanovniku za odabrane zemlje
Španjolska
Portugal
Hrvatska
Godina
Robni izvoz p/c
Robni uvoz
p/c
Robni izvoz
p/c
Robni uvoz
p/c
Robni izvoz
p/c
Robni uvoz
p/c
1990
1432,2
2257,7
1658,3
2551,8
…
…
1991
1546,2
2397,4
1649,4
2645,7
…
…
1992
1649,3
2557,4
1859,2
2997,1
1028,4
1006,7
1993
1559,0
2036,8
1557,5
2444,0
843,1
1005,4
1994
1867,9
2354,6
1910,8
2726,3
916,3
1124,8
1995
2336,5
2928,6
2277,8
3262,0
992,3
1608,5
1996
2599,7
3103,3
2478,3
3543,3
1003,8
1733,0
1997
2651,8
3120,6
2407,3
3523,3
912,1
1991,3
1998
2763,7
3365,8
2484,5
3851,0
1008,9
1862,7
1999
2782,2
3658,0
2483,7
4045,6
944,9
1712,6
2000
2848,9
3844,9
2330,0
3820,2
989,4
1783,0
Izvor: Prilog 28; vlastiti izračun

PRILOG 30. Izvoz i uvoz komercijalnih usluga za odabrane zemlje, u milionima USD
IZVOZ
UVOZ
Godina
EU
Španjolska
Portugal
Hrvatska
EU
Španjolska
Portugal
Hrvatska
1990
368800
27649
5054
…
349600
15197
3772
…
1991
383100
28810
5170
…
363900
16385
4158
…
1992
430500
33535
5433
…
415800
20249
4486
…
1993
409900
30085
6795
2286
394200
17594
5258
1148
1994
440800
33465
6701
2857
424900
17906
5255
1224
1995
505100
39760
8161
2455
491800
20970
6339
1410
1996
528500
43985
7964
3296
510500
23521
6359
1717
1997
534000
43828
7922
4004
512200
23903
6292
1980
1998
570300
48977
8970
3964
559200
27038
6725
1889

103
1999
578800
53069
8557
3723
565000
30101
6673
2098
2000
576800
53041
8315
4084
571100
30818
6412
1827
Izvor: International Trade Statistics, 2001, str.175
PRILOG 31. Izvoz i uvoz po stanovniku komercijalnih usluga za odabrane zemlje
Godina
Špa njolska
Portugal
Hrvatska

Izvoz
komercijalnih
usluga p/c
Uvoz
komercijalnih
usluga p/c
Izvoz
komercijalnih
usluga p/c
Uvoz
komercijalnih
usluga p/c
Izvoz
komercijalnih
usluga p/c
Uvoz
komercijalnih
usluga p/c
1990
711,7
391,2
510,5
381,0
…
…
1991
740,2
421,0
523,8
421,3
…
…
1992
859,7
519,1
550,5
454,5
…
…
1993
769,7
450,1
687,8
532,2
492,6
247,4
1994
854,8
457,4
676,9
530,8
614,5
263,3
1995
1014,0
534,8
822,7
639,0
525,8
302,0
1996
1120,1
599,0
802,0
640,4
733,4
382,1
1997
1114,6
607,9
797,0
633,0
875,8
433,1
1998
1445,2
685,3
899,7
674,5
880,7
419,7
1999
1460,6
759,6
865,2
674,7
817,5
460,7
2000
1445,4
771,9
830,7
640,7
920,4
411,8
Izvor: Prilog 30; vlastiti izračun

Prilog 32. Platna bilanca Republike Hrvatske za period 1993-2001.godine, u milionima USD
Godine
PLATNA BILANCA
1993.
1994.
1995.
1996.
1997.
1998.
1999.
2000.
2001.
A. TEKUĆE TRANSAKCIJE (1+6)
623,0
853,4
-1 441,5
-1 091,3
-2 325,1
-1 530,6
-1.390,4
-432,7
-623,2
  1. Robe, usluge i dohodak (2+5)
295,3
327,1
-2 243,8
-2 113,7
-3 194,5
-2 236,6
-2.022,9
-1.315,9
-1.588,9
      1.1. Prihodi
6 317,7
7 266,5
7 306,0
8 112,3
8 578,4
8 963,5
8.370,0
8.997,2
9.999,5
      1.2. Rashodi
-6 022,4
-6 939,4
-9 549,8
-10 226,0
-11 772,9
-11 200,1
-10.392,9
-10.313,1 -11.588,4
  2. Robe i usluge (3+4)
414,9
491,7
-2 215,0
-2 043,8
-3 172,0
-2 072,6
-1.673,4
-935,9
-1.060,5
      2.1. Prihodi
6 189,6
7 117,5
7 087,2
7 842,4
8 214,6
8 568,6
8.117,8
8.663,1
9.598,9
      2.2. Rashodi
-5 774,7
-6 625,9
-9 302,2
-9 886,2
-11 386,6
-10 641,2
-9.791,1
-9.598,9 -10.659,4
 3. Robe
- 723,2
-1 141,6
-3 259,3
-3 623,5
-5 196,2
-4 147,4
-3 298,6
-3 203,8
-4 011,9
   3.1. Prihodi
3 903,8
4 260,4
4 632,7
4 545,7
4 210,3
4 604,5
4 394,7
4 567,2
4 752,1
     3.1.1. Izvoz fob u
vanjskotrgovinskoj statistici
3 903,8
4 260,4
4 632,7
4 511,8
4 170,7
4 541,1
4 302,5
4 431,6
4 659,3
     3.1.2. Prilagodbe za obuhvat
0,0
0,0
0,0
33,9
39,6
63,4
92,2
135,6
92,8
   3.2. Rashodi
-4 627,0
-5 402,0
-7 892,0
-8 169,2
-9 406,5
-8 751,9
-7 693,3
-7 770,9
-8 763,9
     3.2.1. Uvoz cif u
vanjskotrgovinskoj statistici
-4 666,4
-5 229,3
-7 509,9
-7 787,9
-9 104,0
-8 383,1
-7 798,6
-7 886,5
-9 043,7
     3.2.2. Prilagodbe za obuhvat
- 292,0
- 544,0
- 915,3
- 934,3
- 948,9
- 964,0
- 448,4
- 444,4
- 362,3
     3.2.3. Prilagodbe za klasifikaciju
331,3
371,3
533,2
552,9
646,4
595,2
553,7
559,9
642,1
 4. Usluge
1 138,1
1 633,3
1 044,3
1 579,7
2 024,2
2 074,8
1 625,2
2 267,9
2 951,4
   4.1. Prijevoz
314,4
321,0
313,8
310,0
282,5
227,6
83,8
178,6
168,6
     4.1.1. Prihodi
646,2
665,1
707,3
710,6
681,5
565,7
484,0
557,3
588,6
     4.1.2. Rashodi
- 331,8
- 344,0
- 393,5
- 400,6
- 399,0
- 338,1
- 400,1
- 378,7
- 420,0
   4.2. Putovanja - turizam
935,2
1 405,5
927,5
1 503,6
1 993,0
2 133,2
1 742,0
2 189,9
2 728,6
     4.2.1. Prihodi
1 309,8
1 801,4
1 349,1
2 014,0
2 523,1
2 733,4
2 493,4
2 758,0
3 335,0
     4.2.2. Rashodi
- 374,6
- 395,9
- 421,6
- 510,4
- 530,1
- 600,3
- 751,4
- 568,1
- 606,4
   4.3. Ostale usluge
- 111,6
- 93,2
- 196,9
- 233,9
- 251,4
- 286,0
- 200,6
- 100,6
54,2
     4.3.1. Prihodi
329,7
390,7
398,2
572,1
799,6
665,0
745,7
780,6
923,2
     4.3.2. Rashodi
- 441,3
- 483,9
- 595,1
- 806,0
-1 051,0
- 951,0
- 946,3
- 881,2
- 869,0
   Ukupno (3+4)
414,9
491,7
-2 215,0
-2 043,8
-3 172,0
-2 072,6
-1 673,4
- 935,9
-1 060,5
  5. Dohodak
- 119,6
- 164,5
- 28,8
- 69,9
- 22,4
- 164,0
-349,5
-380,1
-528,4
      5.1. Prihodi
128,2
149,0
218,8
269,8
363,8
394,9
252,2
334,1
400,6
      5.2. Rashodi
- 247,7
- 313,5
- 247,6
- 339,7
- 386,2
- 558,9
-601,7
-714,2
-929,1
  6. Tekući transferi
327,7
526,3
802,3
1 022,4
869,4
706,0
632,5
883,2
965,7
      6.1. Prihodi
507,5
669,1
971,1
1 173,2
964,0
919,1
967,4
1.101,0
1.174,5
      6.2. Rashodi
- 179,8
- 142,8
- 168,8
- 150,8
- 94,6
- 213,1
-335,0
-217,8
-208,8
B. KAPITALNE I FINANCIJSKE
- 388,5
- 262,0
1 095,6
1 995,3
2 651,6
1 469,0
2.291,3
927,0
980,0

104
TRANSAKCIJE
  B1. Kapitalne transakcije
0,0
0,0
0,0
16,2
21,5
19,1
24,9
20,9
133,0
  B2. Financijske transakcije,
isključujući međunarodne pričuve
78,0
481,4
1 538,8
2 512,3
3 058,2
1 601,5
2.644,9
1.488,3
2.160,0
    1. Izravna ulaganja
101,7
110,2
108,8
486,4
346,7
834,9
1.444,6
1.086,2
1.325,4
      1.1. U inozemstvo
- 18,5
- 6,8
- 5,4
- 24,4
- 186,1
- 97,5
-34,4
-28,7
-121,3
      1.2. U Hrvatsku
120,3
117,0
114,2
510,8
532,9
932,4
1.479,0
1.114,9
1.446,7
    2. Portfeljna ulaganja
0,0
10,9
4,9
628,3
577,0
14,9
574,0
722,2
716,0
        2.1. Sredstva
- 0,4
1,0
0,3
6,2
11,1
- 0,1
-0,3
-0,2
-6,3
        2.2. Obveze
0,4
10,0
4,6
622,1
565,9
15,1
574,3
722,3
722,3
    3. Ostala ulaganja
- 23,7
360,3
1 425,1
1 397,6
2 134,4
751,7
626,3
-320,1
118,6
        3.1. Sredstva
- 165,8
- 16,0
419,5
794,4
171,3
348,8
-179,9
-848,4
312,2
        3.2. Obveze
142,0
376,3
1 005,6
603,3
1 963,2
402,9
806,2
528,3
-193,5
  B3. Međunarodne pričuve (HNB)
- 466,5
- 743,4
- 443,1
- 533,3
- 428,0
- 151,5
-378,5
-582,1
-1.313,1
C. NETO GREŠKE I PROPUSTI
- 234,5
- 591,4
345,9
- 904,0
- 326,5
61,7
-900,9
-494,3
-356,8

Izvor: Hrvatska narodna banka, baza podataka

PRILOG 33. Udio sektora Hoteli i restorani u bruto nacionalnom proizvodu Hrvatske, u milionima USD
Godina
GNP, tek.cijene
Sektor Hoteli i restorani,
tek.cijene
Udio sektora H u
GNP-u (%)
Stope rasta GNP-a
Stope rasta
sektora H
1990
24823
50,89
2,05
1991
18156,4
37,22
2,05
-26,86
-26,86
1992
10240,6
21,51
2,1
-43,60
-42,22
1993
10902,7
258,56
2,37
6,47
1102,29
1994
14585
327,21
2,24
33,77
26,55
1995
18811,1
342,75
1,82
28,98
4,75
1996
19872
502,75
2,53
5,64
46,68
1997
20108,6
530,50
2,64
1,19
5,52
1998
21628
571,74
2,64
7,56
7,77
1999
20031,1
485,35
2,42
-7,38
-15,11
2000
19030,2
511,31
2,69
-5,00
5,35
2001
20429
578,72
2,83
7,35
13,18
Izvor: Statistički ljetopis Republike Hrvatske 2001, 2001, str.450; Statistički ljetopis Republike Hrvatske 1995,
1995, str.365; vlastiti izračun

PRILOG 34. Dolasci turista u Republiku Hrvatsku, prema nacionalnosti, u tisućama
Godine
Dolasci turista u Republiku
Hrvatsku
1996
1997
1998
1999
2000
2001
Prosječna godišnja stopa rasta
1996-2001. (%)
Realna promjena
1996-2001. (%)
Ukupno
4186
5585
5852
5127
7137
7860
13,43
87,77
Domaći
1271
1407
1353
1322
1305
1316
0,70
3,54
Strani
2915
4178
4499
3805
5832
6544
17,55
124,49
Austrija
415
542
567
478
640
687
10,61
65,54
Bosna i Hercegovina
80
107
132
157
182
172
16,54
115,00
Češka
345
581
505
423
711
742
16,55
115,07
Francuska
28
37
45
33
57
75
21,78
167,86
Italija
542
788
853
631
1012
1060
14,36
95,57
Mađarska
85
127
143
148
250
280
26,93
229,41
Nizozemska
43
68
90
75
104
125
23,79
190,70
Njemačka
538
747
828
627
1048
1300
19,30
141,64
Poljska
36
98
133
108
285
392
61,21
988,89
Slovačka
84
154
163
110
187
203
19,30
141,67
Slovenija
447
589
661
717
849
877
14,43
96,20
Velika Britanija
34
55
75
60
85
107
25,77
214,71
Ostale europske zemlje
12
13
13
8
15
409
102,54
3308,33
Kanada
8
12
11
10
14
15
13,40
87,50

105
SAD
58
48
42
37
53
52
-2,16
-10,34
Ostale izvaneuropske zemlje
24
33
19
13
21
48
14,87
100,00
Izvor: Statistički ljetopis Republike Hrvatske 2001, 2001, str.652; Statistički ljetopis Republike Hrvatske 1998,
1998, str.598; vlastiti izračun
PRILOG 35. Dolasci turista u Republiku Hrvatsku, prema nacionalnosti-struktura
Godine
Dolasci turista u Republiku
Hrvatsku
1996
1997
1998
1999
2000
2001
Ukupno
100,00
100,00
100,00
100,00
100,00
100,00
Domaći
30,36
25,19
23,12
25,79
18,28
16,74
Strani
69,64
74,81
76,88
74,21
81,72
83,26
Austrija
14,24
12,97
12,60
12,56
10,97
10,50
Bosna i Hercegovina
2,74
2,56
2,93
4,13
3,12
2,63
Češka
11,84
13,91
11,22
11,12
12,19
11,34
Francuska
0,96
0,89
1,00
0,87
0,98
1,15
Italija
18,59
18,86
18,96
16,58
17,35
16,20
Mađarska
2,92
3,04
3,18
3,89
4,29
4,28
Nizozemska
1,48
1,63
2,00
1,97
1,78
1,91
Njemačka
18,46
17,88
18,40
16,48
17,97
19,87
Poljska
1,23
2,35
2,96
2,84
4,89
5,99
Slovačka
2,88
3,69
3,62
2,89
3,21
3,10
Slovenija
15,33
14,10
14,69
18,84
14,56
13,40
Velika Britanija
1,17
1,32
1,67
1,58
1,46
1,64
Ostale europske zemlje
0,41
0,31
0,29
0,21
0,26
6,25
Kanada
0,27
0,29
0,24
0,26
0,24
0,23
SAD
1,99
1,15
0,93
0,97
0,91
0,79
Ostale izvaneuropske zemlje
0,82
0,79
0,42
0,34
0,36
0,73
Izvor: Prilog 34; vlastiti izračun

PRILOG 36. Noćenja turista u Republici Hrvatskoj, prema nacionalnosti, u tisućama
Godine
Noćenja turista u Republici
Hrvatskoj
1996
1997
1998
1999
2000
2001
Prosječna godišnja
stopa rasta
1996-2001. (%)
Realna promjena
1996-2001. (%)
Ukupno
21860 30775 31852 27126 39183 43405
14,70
98,56
Domaći
4941
5661
5307
5241
5138
5021
0,32
1,62
Strani
16919 25114 26545 21885 34045 38384
17,80
126,87
Austrija
2267
2952
3031
2536
3358
3601
9,70
58,84
Bosna i Hercegovina
305
503
652
763
890
802
21,33
162,95
Češka
2432
4167
3537
2856
4734
4921
15,14
102,34
Francuska
72
113
149
91
180
225
25,59
212,50
Italija
2347
3448
3802
2701
4526
4742
15,10
102,05
Mađarska
523
760
813
822
1418
1554
24,33
197,13
Nizozemska
379
614
699
596
901
1059
22,81
179,42
Njemačka
3870
5534
6094
4670
7804
9686
20,14
150,28
Poljska
248
703
903
683
1818
2514
58,92
913,71
Slovačka
600
1120
1145
725
1249
1335
17,35
122,50
Slovenija
2875
3749
4067
4279
5016
5119
12,23
78,05
Velika Britanija
137
323
420
281
410
542
31,66
295,62
Ostale europske zemlje
30
49
45
28
37
200
46,14
566,67
Kanada
20
33
31
26
41
41
15,44
105,00
SAD
159
128
113
99
147
144
-1,96
-9,43
Ostale izvaneuropske zemlje
61
65
55
43
69
128
15,98
109,84
Izvor: Statistički ljetopis Republike Hrvatske 2001, 2001, str.652; Statistički ljetopis Republike Hrvatske 1998,
1998, str.598; vlastiti izračun

106

PRILOG 37. Odabrani turistički pokazatelji za Republiku Hrvatsku
Godina
Dolasci turista u 000
Noćenja turista u 000
Broj kreveta
Sobe

Ukupno
Domaći
Strani
Ukupno
Domaći
Strani
Ukupno
Osnovni
objekti
Kompleme
nt.objekti
Ukupno
Udio
stranaca u
dolascima
Udio
kreveta u
osnovnim
objektima
1976
6392
1283
5109
40947
6493
34454 635448,00 147488,00
487960
251061
79,93
23,21
1977
6994
1516
5478
43111
7480
35631 632406,00 155079,00
477327
251445
78,32
24,52
1978
7851
1610
6241
49389
7922
41467 646824,00 157777,00
489047
257108
79,49
24,39
1979
7912
1620
6292
52117
8373
43744 669302,00 160726,00
508576
262759
79,52
24,01
1980
7929
1486
6443
53600
7750
45850 692000,00 162310,00
529690
268690
81,26
23,46
1981
8333
1513
6820
56573
7715
48858 728452,00 164739,00
563713
282205
81,84
22,61
1982
8042
1620
6422
54436
8315
46121 769422,00 171036,00
598386
302084
79,86
22,23
1983
8268
1753
6515
54632
8541
46091 774517,00 176256,00
598261
300452
78,80
22,76
1984
9146
1778
7368
59465
8527
50938 800121,00 180430,00
619691
309930
80,56
22,55
1985
10125
1790
8335
67665
8790
58875 820251,00 184842,00
635409
312965
82,32
22,53
1986
10151
1767
8384
68216
8836
59380 849334,00 193162,00
656172
323912
82,59
22,74
1987
10487
1731
8756
68160
8397
59763 885770,00 202095,00
683675
338085
83,49
22,82
1988
10354
1661
8693
67298
7946
59352 926349,00 204239,00
722110
355449
83,96
22,05
1989
9670
1580
8090
61849
7383
54466 922845,00 206327,00
716518
348971
83,66
22,36
1990
8497
1448
7049
52523
6747
45776 862680,00 207907,00
654773
322983
82,96
24,10
1991
2297
809
1488
10471
3409
7062 632050,00 178415,00
453635
232584
64,78
28,23
1992
2135
746
1389
11005
3190
7815 576220,00 193618,00
382602
210499
65,06
33,60
1993
2514
851
1663
13208
3168
10040 609965,00 203356,00
406609
223745
66,15
33,34
1994
3655
1127
2528
20377
4450
15927 661902,00 204322,00
457580
254653
69,17
30,87
1995
2610
1125
1485
13151
4388
8763 649895,00 205234,00
444661
249905
56,90
31,58
1996
4186
1271
2915
21860
4941
16919 688310,00 200968,00
487342
259242
69,64
29,20
1997
5585
1407
4178
30775
5661
25114 725194,00 199127,00
526067
276616
74,81
27,46
1998
5852
1353
4499
31852
5307
26545 773149,00 199571,00
573578
291259
76,88
25,81
1999
5127
1322
3805
27126
5241
21885 719895,00 193716,00
526179
271854
74,21
26,91
2000
7137
1305
5832
39183
5138
34045 759057,00 199727,00
559330
282921
81,72
26,31
2001
7860
1316
6544
43405
5021
38384 792051,00 200152,00
562341
295123
83,26
25,27
Izvor: Statistički ljetopis Republike Hrvatske 2001, 2001, str.650; vlastiti izračun

PRILOG 38. Prosječna dnevna potrošnja turista – Tomas 94
Pokazatelj
Prosječna
dnevna
potrošnja

Prosječna
dnevna
potrošnja
Osnovne
usluge
Ostale
usluge
Smještaj Kupovina
Udio
osnovnih
usluga u
prosječnoj
dnevnoj
potrošnji
Udio smještaja
u prosječnoj
dnevnoj
potrošnji
Udio kupovine
u prosječnoj
dnevnoj
potrošnji
Ukupno
32,35
26,79
5,56
13,68
2,31
82,81
42,29
7,14
Domaći
29,57
25,07
4,5
12,79
1,63
84,78
43,25
5,51
Strani
32,98
27,18
5,8
13,88
2,46
82,41
42,09
7,46
Austrija
37,49
31,65
5,84
14,75
2,59
84,42
39,34
6,91
Italija
35,78
29,77
6,01
15,65
2,49
83,20
43,74
6,96
Njemačka
34,53
28,67
5,86
13,66
2,6
83,03
39,56
7,53
Nizozemska
29,29
23,06
6,23
10,52
2,58
78,73
35,92
8,81
Velika
Britanija
38,3
33,6
4,7
16,06
1,41
87,73
41,93
3,68
Češka
24,21
19,4
4,81
10,18
1,93
80,13
42,05
7,97
Slovačka
24,71
20,38
4,33
11,62
2,28
82,48
47,03
9,23
Mađarska
26,49
20,63
5,86
11,54
2,19
77,88
43,56
8,27

107
Slovenija
30,68
26,95
3,73
13,24
1,47
87,84
43,16
4,79
Ostale zemlje
41,44
34,28
7,16
18,57
3,25
82,72
44,81
7,84
Izvor: Tomas 94-Stavovi i potrošnja turista u Hrvatskoj, 1994, str.42; vlastiti izračun

PRILOG 39. Prosječna dnevna potrošnja turista – Tomas 97
Pokazatelj
Prosječna
dnevna
potrošnja

Prosječna
dnevna
potrošnja
Osnovne
usluge
Ostale
usluge
Smještaj Kupovina
Udio
osnovnih
usluga u
prosječnoj
dnevnoj
potrošnji
Udio smještaja
u prosječnoj
dnevnoj
potrošnji
Udio kupovine
u prosječnoj
dnevnoj
potrošnji
Domaći
33,3
27,7
5,6
14,70
2,10
83,18
44,14
6,31
Strani ukupno

Austrija
34,7
28,7
6
13,80
2,80
82,71
39,77
8,07
Italija
35,7
28,5
7,2
14,90
2,90
79,83
41,74
8,12
Njemačka
36
29,9
6,1
13,90
3,00
83,06
38,61
8,33
Nizozemska
33,8
27,2
6,6
13,00
2,80
80,47
38,46
8,28
Velika
Britanija
66,8
52,2
14,6
24,60
4,70
78,14
36,83
7,04
Češka
24,8
20,6
4,2
12,20
2,00
83,06
49,19
8,06
Slovačka
26,9
22,9
4
13,10
1,40
85,13
48,70
5,20
Mađarska
23
18,9
4,1
11,40
2,00
82,17
49,57
8,70
Slovenija
26,1
22,4
3,7
12,10
1,50
85,82
46,36
5,75
Bosna i
Hercegovina
27
23
4
12,80
1,40
85,19
47,41
5,19
Izvor: Tomas 97-Stavovi i potrošnja turista u Hrvatskoj, 1997, str.50; vlastiti izračun

PRILOG 40. Prosječna dnevna potrošnja turista – Tomas 2001
Pokazatelj
Prosječna
dnevna
potrošnja

Prosječna
dnevna
potrošnja
Osnovne
usluge
Ostale
usluge
Smještaj Kupovina
Udio
osnovnih
usluga u
prosječnoj
dnevnoj
potrošnji
Udio smještaja
u prosječnoj
dnevnoj
potrošnji
Udio kupovine
u prosječnoj
dnevnoj
potrošnji
Ukupno
36,29
31,45
4,84
15,68
1,82
86,66
43,21
5,02
Austrija
38,79
34,33
4,46
16,99
1,86
88,50
43,80
4,80
Italija
45,78
39,45
6,33
18,34
2,38
86,17
40,06
5,20
Njemačka
41,15
35,1
6,05
16,62
2,44
85,30
40,39
5,93
Nizozemska
31,05
26,66
4,39
12,25
1,43
85,86
39,45
4,61
Velika
Britanija
60,64
51,24
9,4
21,93
3,14
84,50
36,16
5,18
Češka
27,49
24,03
3,46
13,15
1,21
87,41
47,84
4,40
Slovačka
31,63
28
3,63
15,13
1,2
88,52
47,83
3,79
Mađarska
34,65
29,2
5,45
15,37
2,2
84,27
44,36
6,35
Slovenija
30,46
26,72
3,74
14,37
1,28
87,72
47,18
4,20
Bosna i
Hercegovina
28,5
25,34
3,16
12,59
1,25
88,91
44,18
4,39
Izvor: Tomas 2001-Stavovi i potrošnja turista u Hrvatskoj, 2001, str.51; vlastiti izračun

108
PRILOG 41. Stope promjene prosječne dnevne potrošnje
Stope promjene prosječne dnevne
potrošnje, %
Prosječna dnevna potrošnja

1997/1994
2001/97
2001/1994
Ukupno
2,63
9,31
12,18
Austrija
-7,44
11,79
3,47
Italija
-0,22
28,24
27,95
Njemačka
4,26
14,31
19,17
Nizozemska
15,40
-8,14
6,01
Velika Britanija
74,41
-9,22
58,33
Češka
2,44
10,85
13,55
Slovačka
8,86
17,58
28,00
Mađarska
-13,17
50,65
30,80
Slovenija
-14,93
16,70
-0,72
Izvor: Prilog 38, Prilog 39, Prilog 40

PRILOG 42. Strukturna analiza prihoda i rashoda od putovanja-prijelazna metodologija, %
Godine
Prihodi i rashodi od putovanja
1993.
1994.
1995.
1996.
1997.
1998.
Priliv od putovanja, ukupno
100
100
100
100
100
100
Ostala turistička potrošnja
43,41
36,30
41,72
33,18
32,74
32,96
Potrošnja u smještajnim kapacitetima
24,51
28,41
20,44
27,03
32,08
31,30
911 Otkup i prodaja efektive i čekova od
stranaca-neto
26,49
28,69
28,95
24,33
16,85
17,27
281 Doznake
4,47
5,50
5,81
7,84
9,63
9,67
288 Putovanja-ostalo
0,00
0,00
0,00
4,89
6,42
9,92
285 Službena putovanja
0,00
0,00
0,00
0,22
0,27
0,39
283 Stipendije
0,00
0,00
0,00
0,04
0,04
0,06
289 Prodaja kuna u inozemstvo-neto
0,00
0,00
0,00
0,04
0,00
-0,01
Otkup stranih čekova od domaćih osoba
0,70
0,65
1,09
0,93
0,69
0,67
Zdravstvene
usluge
pružene
nerezidentima
0,00
0,01
1,38
0,96
0,45
0,96
Cestarine plaćene stranom efektivom
0,42
0,44
0,62
0,54
0,46
0,43
Odliv od putovanja, ukupno
100
100
100
100
100
100
Potrošnja rezidenata na putovanju
80,12
75,77
76,14
73,47
69,05
66,36
285 Službena putovanja
18,13
21,69
19,43
18,62
17,99
14,47
281 Doznake
1,03
1,77
3,71
6,30
10,99
16,56
283 Stipendije
0,02
0,27
0,32
1,20
1,61
2,33
Zdravstvene usluge pružene rezidentima
0,70
0,49
0,40
0,40
0,36
0,28
Izvor: Interni podaci Hrvatske narodne banke

PRILOG 42. Strukturna analiza prihoda i rashoda od putovanja-anketna metoda, %
Prihodi i rashodi od putovanja
1999
2000
2001
Prihodi od putovanja
100,000
100,000
100,000
Poslovna putovanja, prihodi
9,367
9,557
8,214
Osobna putovanja, prihodi od toga:
90,633
90,443
91,786
Zdravstvene usluge od toga:
1,593
1,088
1,433
HZZO (zdravstvene usluge)
0,784
0,497
0,610
IT/HNB (zdravstvene usluge)
0,808
0,591
0,823
Obrazovne usluge
0,474
0,493
0,375
Ostale usluge prihodi, od toga:
97,933
98,419
98,192
Odmor i zabava (ostale usluge)
48,658
78,995
81,438
Posjete rodbini i prijateljima (ostale usluge)
42,524
14,354
12,889
Tranzit (ostale usluge)
4,018
3,655
2,695
Ostalo neraspodijeljeno (ostale usluge)
2,734
1,414
1,170

109
Rashodi od putovanja
100,000
100,000
100,000
Poslovna putovanja, rashodi
51,131
45,847
47,670
Osobna putovanja, radhodi od toga:
48,869
54,153
52,330
Zdravstvene usluge od toga:
6,891
4,417
7,648
HZZO
0,447
0,684
1,754
IT/HNB
0,220
0,192
0,259
Obrazovne usluge
11,125
7,294
3,547
Ostale usluge prihodi, od toga:
81,985
88,288
88,804
Odmor i zabava
31,715
31,236
30,169
Posjete rodbini i prijateljima
42,052
47,691
48,034
Tranzit
1,664
1,074
3,899
Ostalo neraspodijeljeno
6,554
8,288
6,702
Izvor: Interni podaci Hrvatske narodne banke

PRILOG 43. Noćenja turista u Španjolskoj, prema nacionalnosti (najznačajnija emitivna tržišta)
Godina
Ukupno
Njemačka
Velika
Britanija
Francuska Nizozemska
Italija
1995
101181744
34853685
28665985
6750101
4074961
5308977
1996
100215491
34310518
27773022
6419965
3925181
4246085
1997
105435107
34323706
29851674
6462188
4178383
4744774
1998
111803276
34127439
33339830
6852350
4549024
5179889
1999
149035997
52366748
40589348
8357369
6051905
6562983
2000
143761600
47794260
39279570
8193305
5910974
6357998
2001
142950491
44562378
42952194
8750296
5407277
6396612
Izvor: Instituto Nacional de Estatistica Espana-baza podataka Tempus

PRILOG 44. Godišnje stope rasta/pada ekonomskih podataka za Španjolsku
Prihodi od
turizma,
milioni
Godina
GNP,
tekuće
cijene,
USD
milioni
Stanovništvo,
u 000
Dolasci
stranih
turista
USD
Rashodi
od
turizma,
milioni
USD
Turistička
bilanca,
milioni
USD
Robna
razmjena,
saldo,
milioni
USD
Robna
razmjena,
prihod,
milioni USD
Robna
razmjena,
odliv,
milioni
USD
Razmjena
usluga,
saldo,
milioni
USD
Razmjena
usluga,
odliv,
milioni
USD
Tekuća
bilanca,
saldo,
milioni
USD
1991/00
7,60
0,18
2,93
3,84
8,04
2,59
4,04
8,10
6,70
8,66
6,13
9,93
1992/91
9,33
0,23
2,85
15,46
21,33
13,62
0,28
9,41
6,36
-2,36
21,19
8,78
1993/92
-16,62
0,20
1,13
-10,77
-14,36
-9,57
-50,69
-5,78
-19,99
-5,67
-10,99
-73,05
1994/93
0,66
0,16
7,85
8,82
-12,65
15,60
-0,71
19,19
15,32
26,68
-0,59
10,08
1995/94
15,76
0,15
-19,23
18,26
8,00
20,70
23,66
26,40
25,94
25,24
14,28
-112,40
1996/95
4,33
0,15
3,73
8,45
10,28
8,06
-11,58
9,95
6,40
9,88
11,67
-48,61
1997/96
-7,83
0,13
9,20
-2,38
-8,32
-1,09
-17,66
4,08
1,11
-2,21
1,49
516,95
1998/97
4,72
0,33
9,72
11,00
10,79
11,04
54,83
4,73
10,79
9,39
12,35
-224,85
1999/98
2,46
0,44
7,79
8,78
10,36
8,06
46,16
0,61
7,41
5,24
11,38
338,92
2000/99
-6,77
0,76
2,61
-4,13
-0,11
-4,60
15,06
3,14
5,73
-2,62
3,60
40,97
2001/00
3,52
0,85
3,44
5,39
7,54
4,93
-10,09
1,17
-2,07
7,83
6,08
-22,24
Izvor: Prilog 24

PRILOG 45. Prosječne godišnje stope rasta/pada za ekonomske pokazatelje
Godina
GNP,
tekuće
cijene,
USD
milioni
Stanovništvo,
u 000
Dolasci
stranih
turista
Prihodi
od
turizma,
milioni
Rashodi
od
turizma,
milioni
USD
Turistička
bilanca,
milioni
USD
Robna
razmjena,
saldo,
milioni
USD
Robna
razmjena,
prihod,
milioni
USD
Robna
razmjena,
odliv,
milioni
USD
Razmjena
usluga,
saldo,
milioni
USD
Razmjena
usluga,
odliv,
milioni
USD
Tekuća
bilanca,
saldo,
milioni
USD
Hrvatska 1993-
2001
8,16
-0,56
18,68
12,39
6,21
14,32
23,88
2,49
8,31
12,65
6,47
-
Španjolska 1990-
2001
1,18
0,33
2,6
5,37
3,15
5,95
0,67
7,03
5,21
6,8
6,63
-1,6
Portugal 1990-
2001
4,25
0,11
4,08
5,13
9,82
0,72
5,85
4,52
6,22
4,8
4,17
43,95
Izvor: Prilog 22, Prilog 24, Prilog 26

110
PRILOG 46. Baza podataka za Republiku Hrvatsku za regresijsku analizu

KVARTAL
POT
ROT
DEVST
DEVDOM
PLACE
BDP
SEKH
DOLTUR NOCTUR
BDPSI
BDPCES
BDPNJE
195
211,40 116,30
36,15168
135,41024
1756,67
4445,17
56,71
104
307 4857,88 13192,98 352320,32
295
349,20 107,00
64,06804
125,70696
1823,33
4880,35
83,94
356
1490 4533,88 12828,03 342126,37
395
562,70 117,90
115,52058
150,56874
1821,00
4813,04
138,90
876
6616 4550,96 12939,38 348406,38
495
225,80
80,40
36,57528
182,87640
1875,33
4686,76
64,46
149
351 4771,19 13004,37 351029,70
196
201,10 132,40
35,02400
154,34440
1917,33
4659,45
85,41
204
592 4848,37 14722,03 359473,60
296
377,30 120,80
62,65100
154,00020
2013,67
4789,90
116,62
700
2876 4821,30 14533,51 370247,20
396 1143,30 146,20
174,02808
156,10176
2061,33
5319,57
207,22
1720
12774 4759,79 14759,90 365347,92
496
292,30 111,00
27,31652
172,42060
2137,33
4979,81
95,24
292
677 4714,27 14529,16 369609,24
197
242,90 144,20
18,74840
179,47332
2247,00
4598,01
94,44
292
879 4343,94 12683,93 395079,92
297
510,30 133,40
65,95282
194,60912
2360,00
4890,89
125,37
1003
4269 4513,32 13201,37 409855,94
397 1455,90 146,90
243,79424
218,09304
2397,00
5063,77
205,55
2465
18961 4782,93 13532,72 430770,47
497
313,90 105,60
31,32800
227,39500
2502,00
5533,08
100,48
418
1005 4627,46 13383,80 422750,00
198
245,10 167,10
22,43092
204,91197
2508,00
4923,32
91,29
315
929 4931,11 14319,29 442275,23
298
562,40 153,70
76,67740
252,47215
2639,00
5285,02
131,51
1080
4513 4942,43 14253,93 437079,35
398 1554,20 159,10
247,14376
204,28284
2735,00
5723,91
233,02
2654
20041 4836,81 14368,99 431741,00
498
371,70 120,40
28,83155
238,85375
2844,67
5706,15
106,17
450
1062 4857,50 13927,05 408207,40
199
309,10 241,10
20,83536
281,45544
2940,67
4894,07
79,49
266
768 4668,49 11721,26 435138,48
299
525,10 136,50
75,06476
141,81000
3053,33
4889,83
112,40
913
3720 5128,68 13996,28 462300,60
399 1304,10 187,40
224,76240
156,64680
3049,33
5279,20
201,95
2245
16523 5142,79 15077,51 471085,20
499
355,20 186,50
35,52363
252,61248
3178,33
4989,61
88,52
381
875 5112,90 13887,06 479328,33
100
234,80 154,80
31,36270
215,49210
3224,33
4507,22
70,40
408
1192 3931,81 10755,93 507468,72
200
548,80 127,80
126,41238
170,15814
3301,00
4747,38
132,89
1400
5788 4545,39 12662,30 543176,52
300 1652,30 165,50
353,73585
256,72062
3315,33
5117,14
220,77
3441
25704 4678,93 13447,33 561010,71
400
322,10 120,00
67,40758
412,38255
3457,00
4646,95
85,17
583
1362 5035,91 14467,88 584927,55
101
237,50 156,60
52,90980
334,55440
3492,00
4661,47
68,48
458
1343 4705,12 12206,73 557771,00
201
533,20 141,40
172,22616
325,69728
3547,00
5021,31
154,23
1571
6525 5388,25 14431,44 591584,28
301 2151,20 170,20
406,99660
435,66625
3516,00
5496,07
260,14
3861
28980 5394,38 14695,21 578452,35
401
413,10 138,20
104,85813
302,40236
3609,00
5083,28
95,89
654
1535 5474,20 15080,88 579343,96

(nastavak Prilog 46)
KVARTAL
BDPIT
BDPAUS
BDPIND
UVSI
UVCES
UVNJE
UVIT
UVAUS
UVIND
LNDEVST
LNPOT
195 176794,40 32266,96 116876,73
2115,29
5950,00
111170,00
47230,00 16010,00 36827,59
3,5877
5,3538
295 172847,07 32565,39 113759,48
2562,96
5890,00
118950,00
50370,00 17050,00 39348,93
4,1599
5,8556
395 179775,54 33645,47 116339,77
2207,44
6300,00
116270,00
53180,00 16670,00 38984,23
4,7494
6,3327
495 184736,16 34812,38 117785,95
2605,99
6980,00
117070,00
52960,00 16720,00 39312,54
3,5994
5,4196
196 193109,60 33591,20 121054,81
2125,29
6150,00
116650,00
52180,00 16790,00 38939,09
3,5560
5,3038
296 197330,44 35812,12 124520,14
2587,96
6360,00
111900,00
49660,00 16440,00 37480,82
4,1376
5,9330
396 196237,68 36189,75 123216,59
2237,44
6590,00
114160,00
50670,00 17050,00 38231,28
5,1592
7,0417
496 197746,12 36554,76 124481,54
2611,27
7136,00
116430,00
51920,00 16790,00 39053,56
3,3075
5,6778
197 213305,66 36665,91 132529,99
2105,00
6954,00
112760,00
49930,00 16280,00 37730,69
2,9311
5,4926
297 224731,38 39431,18 138079,55
2450,00
6695,00
110160,00
51270,00 15940,00 37210,26
4,1889
6,2350
397 237277,15 42934,77 145388,79
2300,00
7100,00
109190,00
51430,00 15960,00 37023,86
5,4963
7,2834
497 232824,00 42519,75 142727,49
2500,00
6708,00
114010,00
54210,00 16590,00 38627,34
3,4445
5,7491
198 242970,99 41391,48 148942,67
2350,30
6892,00
114750,00
53380,00 16360,00 38690,83
3,1104
5,5017
298 242660,35 43017,48 147774,38
2689,00
6753,00
116540,00
53280,00 16490,00 39171,06
4,3396
6,3322
398 242311,84 43397,80 146430,60
2540,00
7205,00
116790,00
53020,00 17120,00 39318,14
5,5100
7,3487
498 229045,95 41471,78 138578,11
2531,70
7582,00
121820,00
54970,00 18080,00 40989,85
3,3615
5,9181
199 243079,20 41181,00 146734,57
2438,00
6422,00
117680,00
53160,00 17590,00 39491,87
3,0367
5,7337
299 259890,46 45804,63 156570,76
2831,00
6873,00
115790,00
51710,00 16730,00 38852,01
4,3184
6,2636
399 265593,60 48248,55 159924,70
2155,00
6686,00
118840,00
54200,00 17520,00 39903,42
5,4150
7,1733
499 271673,94 49458,71 162723,61
2658,00
8092,00
118970,00
57630,00 17690,00 40640,83
3,5702
5,8727
100 290863,75 48991,57 171538,46
2569,00
7555,00
122320,00
58300,00 17330,00 41440,22
3,4456
5,4587
200 311259,66 54709,01 184067,95
2578,00
7906,00
121380,00
57940,00 17150,00 41187,90
4,8395
6,3077
300 322832,25 57668,33 190462,10
2415,00
7703,00
124410,00
60340,00 17260,00 42210,58
5,8686
7,4099

111
400 338648,32 61109,69 199031,72
2554,00
8946,00
126950,00
58990,00 17350,00 42887,11
4,2108
5,7749
101 326872,20 54992,65 189662,86
2592,00
9166,00
127660,00
60560,00 18670,00 43448,17
3,9686
5,4702
201 346968,24 60181,95 201669,80
2589,00
8880,00
120980,00
57710,00 17370,00 41221,12
5,1488
6,2789
301 342574,21 59981,41 197829,97
2388,00
8546,00
121210,00
57700,00 17180,00 41182,62
6,0088
7,6738
401 342156,88 60190,13 198092,04
2575,00
9912,00
118150,00
55530,00 17250,00 40366,53
4,6526
6,0237

(nastavak Prilog 46)
KVARTAL
LNNOCTUR
LNROT LNDEVDOM
D2
D3
D4
PLACEHR
KNUSD
LNBDPIND
LNUVIND
USDKN
LNUSDKN
LNBDP
195
5,7268
4,7562
4,9083
0
0
0
326,6279
5,3782
11,6689
10,5140
0,1859
-1,6824
8,3996
295
7,3065
4,6728
4,8340
1
0
0
361,8005
5,0396
11,6418
10,5802
0,1984
-1,6173
8,4930
395
8,7972
4,7698
5,0144
0
1
0
349,3659
5,2123
11,6643
10,5709
0,1919
-1,6510
8,4791
495
5,8608
4,3870
5,2088
0
0
1
354,5181
5,2898
11,6766
10,5793
0,1890
-1,6658
8,4525
196
6,3835
4,8858
5,0392
0
0
0
352,9435
5,4324
11,7040
10,5698
0,1841
-1,6924
8,4467
296
7,9642
4,7941
5,0370
1
0
0
364,0830
5,5308
11,7322
10,5316
0,1808
-1,7103
8,4743
396
9,4552
4,9850
5,0505
0
1
0
387,2642
5,3228
11,7217
10,5514
0,1879
-1,6720
8,5791
496
6,5177
4,7095
5,1499
0
0
1
392,2282
5,4492
11,7319
10,5727
0,1835
-1,6955
8,5131
197
6,7788
4,9712
5,1900
0
0
0
380,9637
5,8982
11,7946
10,5382
0,1695
-1,7746
8,4334
297
8,3591
4,8934
5,2710
1
0
0
385,7533
6,1179
11,8356
10,5243
0,1635
-1,8112
8,4951
397
9,8501
4,9898
5,3849
0
1
0
373,2656
6,4217
11,8872
10,5193
0,1557
-1,8597
8,5299
497
6,9127
4,6597
5,4267
0
0
1
404,1742
6,1904
11,8687
10,5617
0,1615
-1,8230
8,6185
198
6,8341
5,1186
5,3226
0
0
0
392,0526
6,3971
11,9113
10,5634
0,1563
-1,8558
8,5017
298
8,4147
5,0350
5,5313
1
0
0
408,7797
6,4558
11,9034
10,5757
0,1549
-1,8650
8,5726
398
9,9055
5,0695
5,3195
0
1
0
427,4373
6,3986
11,8943
10,5794
0,1563
-1,8561
8,6524
498
6,9679
4,7908
5,4759
0
0
1
458,9880
6,1977
11,8392
10,6211
0,1614
-1,8242
8,6493
199
6,6438
5,4852
5,6400
0
0
0
441,8605
6,6552
11,8964
10,5839
0,1503
-1,8954
8,4958
299
8,2215
4,9163
4,9545
1
0
0
425,2549
7,1800
11,9613
10,5675
0,1393
-1,9713
8,4949
399
9,7125
5,2332
5,0540
0
1
0
420,6437
7,2492
11,9825
10,5942
0,1379
-1,9809
8,5715
499
6,7742
5,2284
5,5319
0
0
1
431,5276
7,3653
11,9998
10,6125
0,1358
-1,9968
8,5151
100
7,0834
5,0421
5,3729
0
0
0
412,6984
7,8128
12,0526
10,6320
0,1280
-2,0558
8,4134
200
8,6635
4,8505
5,1367
1
0
0
400,2328
8,2477
12,1231
10,6259
0,1212
-2,1099
8,4653
300
10,1544
5,1090
5,5480
0
1
0
396,7034
8,3572
12,1572
10,6504
0,1197
-2,1231
8,5404
400
7,2167
4,7875
6,0220
0
0
1
397,8823
8,6885
12,2012
10,6663
0,1151
-2,1620
8,4440
101
7,2027
5,0537
5,8128
0
0
0
420,9866
8,2948
12,1530
10,6793
0,1206
-2,1156
8,4471
201
8,7834
4,9516
5,7860
1
0
0
417,5889
8,4940
12,2144
10,6267
0,1177
-2,1394
8,5214
301
10,2744
5,1370
6,0769
0
1
0
424,6326
8,2801
12,1952
10,6258
0,1208
-2,1139
8,6118
401
7,3363
4,9287
5,7118
0
0
1
435,2860
8,2911
12,1965
10,6058
0,1206
-2,1152
8,5337

PRILOG 47. Baza podataka za Španjolsku za regresijsku analizu

KVARTALI
AUTINJE
AUTIFR
AUTIITA
AUTINL
AUTIGB
AUTOIND
LNNOCTUR USDESP LNUSDESP LNBDPIND LNUVIND
195 8.021.000
4.858.000 4.250.000
1.120.000
4.806.000
6.058.956
9,5495 1,2745
0,2426
12,3475 11,3312
295 8.303.000
5.556.000 4.280.000
1.150.000
4.783.000
6.234.671
10,3211 1,3526
0,3021
12,3222 11,3954
395 8.423.000
4.479.000 4.410.000
1.090.000
4.807.000
6.224.120
10,5890 1,3539
0,3030
12,3438 11,3871
495 8.412.000
4.522.000 4.550.000
1.110.000
4.985.000
6.294.783
9,7456 1,3613
0,3084
12,3461 11,3956
196 8.830.000
5.527.000 4.320.000
1.140.000
4.935.000
6.530.671
9,5926 1,3454
0,2967
12,3710 11,3987
296 9.468.000
5.264.000 4.210.000
1.230.000
5.125.000
6.870.723
10,2716 1,3038
0,2653
12,4064 11,3746
396 9.301.000
6.125.000 4.130.000
1.210.000
4.985.000
6.801.263
10,5829 1,3148
0,2736
12,3975 11,3912
496 8.470.000
4.578.000 4.680.000
1.150.000
4.139.000
6.034.046
9,7529 1,2910
0,2554
12,4024 11,4200
197 8.561.000
4.177.000 5.110.000
1.200.000
5.131.000
6.427.435
9,5925 1,1872
0,1716
12,4649 11,3906
297 8.767.000
4.121.000 6.130.000
1.180.000
5.405.000
6.673.868
10,3077 1,1494
0,1393
12,4992 11,3904
397 9.033.000
4.333.000 6.550.000
1.200.000
5.441.000
6.849.922
10,6535 1,0913
0,0874
12,5466 11,3799
497 8.893.000
4.426.000 6.620.000
1.270.000
5.594.000
6.854.633
9,8244 1,1223
0,1154
12,5323 11,4250
198 9.542.000
4.585.000 5.950.000
1.260.000
5.732.000
7.174.122
9,6540 1,0796
0,0766
12,5743 11,4209
298 8.613.000
4.790.000 5.850.000
1.300.000
5.599.000
6.711.079
10,3869 1,0925
0,0885
12,5672 11,4370
398 9.319.000
5.171.000 6.180.000
1.450.000
5.617.000
7.096.963
10,6844 1,1120
0,1061
12,5599 11,4378

112
498 9.851.000
5.020.000 5.710.000
1.500.000
5.672.000
7.325.334
9,9093 1,1765
0,1625
12,5177 11,4688
199 9.552.000
5.153.000 5.710.000
1.550.000
5.901.000
7.281.806
9,9844 1,1223
0,1154
12,5708 11,4414
299 9.595.000
5.062.000 6.030.000
1.560.000
6.202.000
7.421.238
10,6784 1,0571
0,0555
12,6170 11,4229
399 9.548.000
5.648.000 5.770.000
1.540.000
6.352.000
7.479.619
10,9513 1,0487
0,0475
12,5949 11,4585
499 9.105.000
5.336.000 5.870.000
1.370.000
6.100.000
7.160.304
10,2004 1,0381
0,0374
12,6622 11,4730
100 8.701.000
5.401.000 6.200.000
1.560.000
6.351.000
7.098.041
9,9617 0,9872 -0,0129
12,7154 11,4927
200 8.314.000
5.229.000 5.820.000
1.480.000
6.456.000
6.918.627
10,6472 0,9337 -0,0686
12,7809 11,4887
300 8.500.000
5.282.000 6.240.000
1.440.000
6.551.000
7.064.118
10,9126 0,9039 -0,1010
12,8180 11,5007
400 8.295.000
5.427.000 6.050.000
1.630.000
6.824.000
7.076.723
10,1513 0,8693 -0,1400
12,8590 11,5168
101 8.225.000
5.689.000 6.030.000
1.270.000
6.456.000
6.912.353
9,9417 0,9228 -0,0803
12,8203 11,5297
201 8.424.000
5.586.000 6.060.000
1.320.000
6.562.000
7.038.436
10,6318 0,8714 -0,1377
12,8775 11,4805
301 8.320.000
5.607.000 5.950.000
1.430.000
6.912.000
7.116.221
10,9289 0,8913 -0,1151
12,8575 11,4679
401 8.650.000
5.657.000 6.340.000
1.290.000
6.993.000
7.315.625
10,1255 0,8956 -0,1103
12,8596 11,4408

(nastavak Prilog 47)
KVARTALI D2 D3 D4
LNPOT USDEUR
EURUSD
POT
ROT
BDPSPEUR
BDPSP
DOLTUR
NOCTUR
BDPNL
195
0
0
0 7,9572 1,2723
0,7860
2856,00
187,25
106975
84080
4869,18
14037,69
58162
295
1
0
0 8,1655 1,3313
0,7511
3517,33
199,06
108950
81837
9619,41
30367,99
56261
395
0
1
0 8,5034 1,3126
0,7618
4931,70
260,52
110125
83898
14062,36
39696,31
58205
495
0
0
1 8,0794 1,3166
0,7595
3227,35
205,35
111750
84878
6368,63
17079,75
58484
196
0
0
0 7,9943 1,2873
0,7768
2964,13
204,85
113350
88053
5351,79
14655,37
60204
296
1
0
0 8,3079 1,2547
0,7970
4055,60
239,04
115725
92233
9725,58
28901,39
62405
396
0
1
0 8,6293 1,2743
0,7847
5593,23
301,43
116875
91717
14306,03
39454,06
62152
496
0
0
1 8,2723 1,2630
0,7918
3914,02
238,92
118300
93666
6837,60
17204,68
63341
197
0
0
0 8,2108 1,1773
0,8494
3680,58
227,60
120900
102693
5961,94
14654,51
69056
297
1
0
0 8,5446 1,1436
0,8744
5138,84
265,12
121900
106593
10263,99
29962,38
72228
397
0
1
0 8,9022 1,0926
0,9152
7347,93
382,22
124000
113491
15829,93
42339,75
76881
497
0
0
1 8,4831 1,1236
0,8900
4832,29
298,69
127325
113319
7496,87
18478,47
76362
198
0
0
0 8,4509 1,0866
0,9203
4679,08
269,22
128625
118374
6257,05
15584,48
80158
298
1
0
0 8,7172 1,1003
0,9088
6107,04
323,65
130775
118854
11783,17
32432,32
79887
398
0
1
0 8,9774 1,1176
0,8948
7922,07
423,51
133475
119430
16817,44
43669,38
79635
498
0
0
1 8,5614 1,1766
0,8499
5225,92
318,75
135075
114801
8538,43
20116,90
76577
199
0
0
0 8,5389 1,1233
0,8902
5109,87
313,77
136825
121806
7038,17
21685,45
81100
299
1
0
0 8,8873 1,0693
0,9352
7239,47
361,69
140350
131254
12339,86
43408,03
86505
399
0
1
0 9,0903 1,1048
0,9051
8868,93
481,20
142850
129299
18084,07
57028,55
85174
499
0
0
1 8,8350 1,0386
0,9628
6870,90
434,35
145450
140044
9313,77
26913,97
92336
100
0
0
0 8,7242 0,9870
1,0132
6149,88
390,53
148150
150101
7427,78
21197,91
99088
200
1
0
0 9,1186 0,9340
1,0707
9123,49
499,02
150950
161617
13221,62
42073,81
106531
300
0
1
0 9,4059 0,9053
1,1046
12159,72
670,77
153325
169364
17899,53
54864,46
111344
400
0
0
1 9,1459 0,8693
1,1504
9375,58
610,05
156375
179886
9348,99
25625,42
118601
101
0
0
0 8,9392 0,9233
1,0831
7625,08
538,53
159250
172479
8106,34
20778,47
113831
201
1
0
0 9,2757 0,8730
1,1455
10675,31
586,83
161625
185137
13398,82
41433,58
121191
301
0
1
0 9,4911 0,8906
1,1228
13241,84
727,98
164125
184286
18730,40
55766,05
119695
401
0
0
1 9,1561 0,8953
1,1169
9471,90
666,08
165200
184519
9163,41
24972,40
120071

(nastavak Prilog 47)
KVARTALI
BDPGB
BDPNJE
BDPFR
BDPIT
FUNEUR
BDPIND
UVFR
UVNL
UVGB
UVNJE
UVIT
UVIND
LNROT
LNBDP
195
111740
349289
229820
175273
0,8040
230385
64690
41730
63480 111170
47230
83384
5,2324
11,3395
295
112003
338541
221963
171036
0,8336
224617
69540
46250
66790 118950
50370
88915
5,2936
11,3125
395
114680
345345
226345
178196
0,8343
229537
68310
44260
68270 116270
53180
88178
5,5627
11,3374
495
117343
344068
226037
181072
0,8440
230058
68420
45750
69140 117070
52960
88930
5,3247
11,3490
196
121718
350812
234522
188456
0,8406
235856
68150
44750
70780 116650
52180
89203
5,3223
11,3857
296
124591
365027
240934
194548
0,8233
244352
66950
44190
71690 111900
49660
87079
5,4766
11,4321
396
123695
361453
238641
194146
0,8200
242186
67910
46140
72220 114160
50670
88539
5,7086
11,4265
496
118290
367458
240855
196595
0,7713
243389
68730
47090
76040 116430
51920
91126
5,4761
11,4475
197
120793
393782
260936
212605
0,7216
259080
65300
44610
74760 112760
49930
88485
5,4276
11,5395
297
123108
408097
272036
223767
0,6993
268112
64630
44120
78070 110160
51270
88472
5,5802
11,5768

113
397
126064
429526
287479
236592
0,6723
281135
64900
43880
76670 109190
51430
87544
5,9460
11,6395
497
125190
422748
283286
232823
0,6770
277155
68530
45030
80420 114010
54210
91582
5,6994
11,6380
198
127852
442757
296153
243236
0,6606
289047
68100
45210
78620 114750
53380
91211
5,5955
11,6816
298
129303
437244
296192
242752
0,6656
286990
69980
46030
79970 116540
53280
92689
5,7796
11,6857
398
131221
431729
293576
242305
0,6766
284907
70350
46590
79740 116790
53020
92764
6,0486
11,6905
498
130790
410335
280724
230240
0,7026
273118
74390
49320
79880 121820
54970
95679
5,7644
11,6510
199
134775
435057
296181
243034
0,6876
288012
71370
46510
79320 117680
53160
93102
5,7487
11,7102
299
137433
457309
314598
257084
0,6576
301635
69710
45540
77670 115790
51710
91389
5,8908
11,7849
399
134655
446959
307929
251991
0,6550
295035
71710
47260
81980 118840
54200
94707
6,1763
11,7699
499
141283
479395
332178
271712
0,6366
315602
74020
48080
84520 118970
57630
96083
6,0739
11,8497
100
143780
508207
354306
291287
0,6146
332846
75890
48490
85010 122320
58300
97995
5,9675
11,9191
200
153820
542398
377409
310814
0,6096
355354
75640
49360
85120 121380
57940
97609
6,2126
11,9930
300
161169
561471
392246
323097
0,6126
368790
75760
49210
84110 124410
60340
98782
6,5084
12,0398
400
165937
584953
414932
338663
0,6006
384228
75700
49610
85510 126950
58990
100386
6,4135
12,1001
101
166303
558323
393697
327196
0,6326
369648
78720
51640
87090 127660
60560
101695
6,2888
12,0580
201
173873
592554
417984
347537
0,6146
391424
73720
48970
83880 120980
57710
96809
6,3747
12,1289
301
173215
577700
413878
342129
0,6196
383668
72410
49130
80420 121210
57700
95595
6,5903
12,1242
401
173692
579471
410700
342232
0,6206
384446
67580
45950
79010 118150
55530
93039
6,5014
12,1255

PRILOG 48. Baza podataka za Portugal za regresijsku analizu

KVARTALI
POT
BDPNL
BDPGB
BDPNJE
BDPFR
BDPES
BDPIND
UVFR
UVNL
UVGB UVNJE
UVES UVIND
DOLTUR
195
495,17
58162 111740
349289
229820
84080
123.486
64690
41730 63480 111170 27070 45305 1426,72
295
616,10
56261 112003
338541
221963
81837
120.535
69540
46250 66790 118950 28520 48096 2472,99
395
834,45
58205 114680
345345
226345
83898
123.319
68310
44260 68270 116270 30020 48835 3424,14
495
649,38
58484 117343
344068
226037
84878
124.282
68420
45750 69140 117070 29670 48947 2187,64
196
522,40
60204 121718
350812
234522
88053
128.344
68150
44750 70780 116650 30150 49439 1362,23
296
705,37
62405 124591
365027
240934
92233
133.271
66950
44190 71690 111900 30320 49160 2627,15
396
992,38
62152 123695
361453
238641
91717
132.280
67910
46140 72220 114160 30490 49736 3600,17
496
684,50
63341 118290
367458
240855
93666
133.179
68730
47090 76040 116430 30890 51020 2140,64
197
596,23
69056 120793
393782
260936
102693
143.221
65300
44610 74760 112760 28900 48879 1627,59
297
866,62
72228 123108
408097
272036
106593
148.283
64630
44120 78070 110160 30600 50209 2543,11
397 1316,25
76881 126064
429526
287479
113491
156.298
64900
43880 76670 109190 30010 49510 3662,07
497
828,97
76362 125190
422748
283286
113319
155.065
68530
45030 80420 114010 32340 52382 2339,66
198
772,58
80158 127852
442757
296153
118374
161.565
68100
45210 78620 114750 31830 51779 1694,25
298 1027,12
79887 129303
437244
296192
118854
161.610
69980
46030 79970 116540 31940 52448 2936,69
398 1645,98
79635 131221
431729
293576
119430
161.603
70350
46590 79740 116790 34070 53746 4066,19
498
929,91
76577 130790
410335
280724
114801
155.691
74390
49320 79880 121820 35320 55412 2597,84
199
779,99
81100 134775
435057
296181
121806
164.265
71370
46510 79320 117680 34710 54200 1628,48
299 1089,55
86505 137433
457309
314598
131254
174.073
69710
45540 77670 115790 34670 53516 2908,00
399 1580,50
85174 134655
446959
307929
129299
170.864
71710
47260 81980 118840 36510 55946 4420,16
499 1127,04
92336 141283
479395
332178
140044
183.660
74020
48080 84520 118970 38530 57856 2675,36
100 1006,20
99088 143780
508207
354306
150101
194.745
75890
48490 85010 122320 38350 58311 1814,51
200 1417,93
106531 153820
542398
377409
161617
208.740
75640
49360 85120 121380 37850 57972 3145,14
300 2206,02
111344 161169
561471
392246
169364
217.846
75760
49210 84110 124410 38350 58356 4354,81
400 1617,10
118601 165937
584953
414932
179886
229.218
75700
49610 85510 126950 38710 59086 2782,24
101 1169,86
113831 166303
558323
393697
172479
220.616
78720
51640 87090 127660 40030 60561 1742,54
201 1645,82
121191 173873
592554
417984
185137
234.906
73720
48970 83880 120980 37880 57552 3111,68
301 2375,12
119695 173215
577700
413878
184286
232.527
72410
49130 80420 121210 38280 57058 4729,75
401 1660,43
120071 173692
579471
410700
184519
232.699
67580
45950 79010 118150 37950 55795 2862,74

114
(nastavak Prilog 48)
KVARTALI
NOCTUR
AUTIGB
AUTINJE
AUTIFR
AUTIES
AUTINL
AUTOIND
LNPOT LNNOCTUR
D2
D3
D4
195
2224,07
4.806.000
8.021.000
4.858.000
2.171.000 1.120.000 3.364.890 6,2049
7,7071
0
0
0
295
5337,77
4.783.000
8.303.000
5.556.000
2.371.000 1.150.000 3.559.064 6,4234
8,5826
1
0
0
395 10675,53
4.807.000
8.423.000
4.479.000
1.981.000 1.090.000 3.259.359 6,7268
9,2757
0
1
0
495
4003,32
4.985.000
8.412.000
4.522.000
2.174.000 1.110.000 3.411.138 6,4760
8,2949
0
0
1
196
2170,79
4.935.000
8.830.000
5.527.000
2.378.000 1.140.000 3.638.119 6,2584
7,6828
0
0
0
296
5209,89
5.125.000
9.468.000
5.264.000
2.282.000 1.230.000 3.660.728 6,5587
8,5583
1
0
0
396 10419,78
4.985.000
9.301.000
6.125.000
2.408.000 1.210.000 3.757.151 6,9001
9,2515
0
1
0
496
3907,42
5.139.000
8.470.000
4.578.000
2.584.000 1.150.000 3.695.400 6,5287
8,2706
0
0
1
197
2034,09
5.131.000
8.561.000
4.177.000
2.623.000 1.200.000 3.697.633 6,3906
7,6178
0
0
0
297
5424,24
5.405.000
8.767.000
4.121.000
2.642.000 1.180.000 3.775.107 6,7646
8,5986
1
0
0
397 11074,49
5.441.000
9.033.000
4.333.000
2.752.000 1.200.000 3.888.653 7,1825
9,3124
0
1
0
497
4068,18
5.594.000
8.893.000
4.426.000
2.901.000 1.270.000 4.003.827 6,7202
8,3110
0
0
1
198
2527,25
5.732.000
9.542.000
4.585.000
2.987.000 1.260.000 4.152.452 6,6497
7,8349
0
0
0
298
6065,40
5.599.000
8.613.000
4.790.000
3.069.000 1.300.000 4.107.544 6,9345
8,7104
1
0
0
398 11878,08
5.617.000
9.319.000
5.171.000
3.146.000 1.450.000 4.257.490 7,4061
9,3825
0
1
0
498
4801,78
5.672.000
9.851.000
5.020.000
3.570.000 1.500.000 4.559.645 6,8351
8,4767
0
0
1
199
2257,20
5.901.000
9.552.000
5.153.000
3.613.000 1.550.000 4.613.866 6,6593
7,7219
0
0
0
299
5768,40
6.202.000
9.595.000
5.062.000
3.664.000 1.560.000 4.699.309 6,9935
8,6602
1
0
0
399 12540,00
6.352.000
9.548.000
5.648.000
3.799.000 1.540.000 4.846.910 7,3655
9,4367
0
1
0
499
4514,40
6.100.000
9.105.000
5.336.000
3.885.000 1.370.000 4.777.365 7,0273
8,4150
0
0
1
100
2578,52
6.351.000
8.701.000
5.401.000
3.922.000 1.560.000 4.824.181 6,9139
7,8550
0
0
0
200
6188,44
6.456.000
8.314.000
5.229.000
3.743.000 1.480.000 4.685.652 7,2570
8,7304
1
0
0
300 12376,87
6.551.000
8.500.000
5.282.000
3.663.000 1.440.000 4.675.523 7,6989
9,4236
0
1
0
400
4641,33
6.824.000
8.295.000
5.427.000
3.362.000 1.630.000 4.550.269 7,3884
8,4428
0
0
1
101
2379,17
6.456.000
8.225.000
5.689.000
3.711.000 1.270.000 4.682.984 7,0646
7,7745
0
0
0
201
6344,47
6.562.000
8.424.000
5.586.000
3.791.000 1.320.000 4.763.704 7,4060
8,7553
1
0
0
301 12953,28
6.912.000
8.320.000
5.607.000
3.774.000 1.430.000 4.817.861 7,7728
9,4691
0
1
0
401
4758,35
6.993.000
8.650.000
5.657.000
3.486.000 1.290.000 4.689.828 7,4148
8,4677
0
0
1

(nastavak Prilog 48)
KVARTALI
USDESC
LNUSDESC
LNUVIND
LNBDPIND
USDEUR
EURUSD
ROT
LNROT
BDPPT
LNBDP
195
1,3038
0,2653
10,7212
11,7239
1,2723
0,7860
257,49
5,5510
15484
9,6475
295
1,3618
0,3088
10,7810
11,6997
1,3313
0,7511
258,76
5,5559
15098
9,6223
395
1,3423
0,2944
10,7962
11,7225
1,3126
0,7618
342,12
5,8352
15465
9,6464
495
1,3412
0,2936
10,7985
11,7303
1,3166
0,7595
324,69
5,7829
15722
9,6628
196
1,3158
0,2744
10,8085
11,7625
1,2873
0,7768
287,32
5,6606
16313
9,6997
296
1,2821
0,2485
10,8028
11,8001
1,2547
0,7970
324,47
5,7822
17056
9,7442
396
1,3055
0,2666
10,8145
11,7927
1,2743
0,7847
426,72
6,0561
17029
9,7427
496
1,2970
0,2601
10,8400
11,7994
1,2630
0,7918
349,10
5,8553
17498
9,7698
197
1,2058
0,1872
10,7971
11,8721
1,1773
0,8494
316,00
5,7557
19196
9,8625
297
1,1494
0,1393
10,8239
11,9069
1,1436
0,8744
363,98
5,8971
20199
9,9134
397
1,0961
0,0918
10,8099
11,9595
1,0926
0,9152
513,34
6,2409
21325
9,9676
497
1,1203
0,1136
10,8663
11,9516
1,1236
0,8900
414,48
6,0270
21271
9,9651
198
1,0776
0,0747
10,8547
11,9927
1,0866
0,9203
417,19
6,0336
22455
10,0193
298
1,0917
0,0877
10,8676
11,9929
1,1003
0,9088
431,39
6,0670
22721
10,0310
398
1,1025
0,0976
10,8920
11,9929
1,1176
0,8948
543,17
6,2974
22727
10,0313
498
1,1761
0,1622
10,9226
11,9556
1,1766
0,8499
474,26
6,1617
22183
10,0071
199
1,1223
0,1154
10,9004
12,0092
1,1233
0,8902
421,20
6,0431
23502
10,0648
299
1,0571
0,0555
10,8877
12,0672
1,0693
0,9352
446,72
6,1019
25157
10,1329

115
399
1,0487
0,0475
10,9321
12,0486
1,1048
0,9051
568,98
6,3438
24348
10,1002
499
1,0381
0,0374
10,9657
12,1208
1,0386
0,9628
518,44
6,2508
26478
10,1841
100
0,9872
-0,0129
10,9735
12,1794
0,9870
1,0132
523,22
6,2600
28369
10,2530
200
0,9337
-0,0686
10,9677
12,2488
0,9340
1,0707
623,89
6,4360
30621
10,3294
300
0,9039
-0,1010
10,9743
12,2915
0,9053
1,1046
794,17
6,6773
32034
10,3745
400
0,8693
-0,1400
10,9867
12,3424
0,8693
1,1504
695,35
6,5444
33935
10,4322
101
0,9228
-0,0803
11,0114
12,3042
0,9233
1,0831
584,93
6,3715
32276
10,3821
201
0,8739
-0,1348
10,9605
12,3669
0,8730
1,1455
674,79
6,5144
34937
10,4613
301
0,8913
-0,1151
10,9518
12,3568
0,8906
1,1228
760,04
6,6334
34359
10,4446
401
0,8956
-0,1103
10,9294
12,3575
0,8953
1,1169
597,75
6,3932
35407
10,4747

PRILOG 49. Usporedba kretanja tečaja i cijena za Republiku Hrvatsku, Španjolsku i Portugal
Godina
Indeks cijena
Portugal, %
Indeks cijena
Španjolska,
%
Indeks cijena
Hrvatska, %
KN/USD
ESP/USD
ESC/USD
1995.
4,1
4,7
3,7
5,22998
0,74928
0,74798
1996.
2,9
3,5
3,4
5,43380
0,76136
0,76924
1997.
1,9
1,9
3,8
6,15705
0,87993
0,87607
1998.
2,2
1,8
5,4
6,36230
0,89772
0,90037
1999.
2,2
2,2
4,4
7,11243
0,93847
0,93847
2000.
2,8
3,5
7,4
8,27655
1,08516
1,08516
2001.
4,4
3,2
2,6
8,34000
1,11744
1,11662

Koeficijenti korelacije:
Portugal
0,97430
Španjolska
0,97693
Hrvatska
0,99067

Izvor: International Financial Statistics, baza podataka.

PRILOG 50. Ispis SPSS rezultata za model turističkih prihoda

ŠPANJOLSKA

Zero Order Partials

              USDESP     DOLTUR     NOCTUR     BDPIND      UVIND        POT

USDESP        1.0000     -.3611     -.3782     -.9709     -.7993     -.8565
             (    0)    (   26)    (   26)    (   26)    (   26)    (   26)
             P= .       P= .059    P= .047    P= .000    P= .000    P= .000

DOLTUR        -.3611     1.0000      .9781      .3463      .2364      .7323
             (   26)    (    0)    (   26)    (   26)    (   26)    (   26)
             P= .059    P= .       P= .000    P= .071    P= .226    P= .000

NOCTUR        -.3782      .9781     1.0000      .3655      .2432      .7381
             (   26)    (   26)    (    0)    (   26)    (   26)    (   26)
             P= .047    P= .000    P= .       P= .056    P= .212    P= .000

BDPIND        -.9709      .3463      .3655     1.0000      .8294      .8786
             (   26)    (   26)    (   26)    (    0)    (   26)    (   26)
             P= .000    P= .071    P= .056    P= .       P= .000    P= .000

UVIND         -.7993      .2364      .2432      .8294     1.0000      .6870
             (   26)    (   26)    (   26)    (   26)    (    0)    (   26)
             P= .000    P= .226    P= .212    P= .000    P= .       P= .000

POT           -.8565      .7323      .7381      .8786      .6870     1.0000
             (   26)    (   26)    (   26)    (   26)    (   26)    (    0)
             P= .000    P= .000    P= .000    P= .000    P= .000    P= .

AUTOIND       -.6853      .3697      .3889      .6270      .5862      .6053
             (   26)    (   26)    (   26)    (   26)    (   26)    (   26)
             P= .000    P= .053    P= .041    P= .000    P= .001    P= .001

116
Zero Order Partials

             AUTOIND

USDESP        -.6853
             (   26)
             P= .000

DOLTUR         .3697
             (   26)
             P= .053

NOCTUR         .3889
             (   26)
             P= .041

BDPIND         .6270
             (   26)
             P= .000

UVIND          .5862
             (   26)
             P= .001

POT            .6053
             (   26)
             P= .001

AUTOIND       1.0000
             (    0)
             P= .

(Coefficient / (D.F.) / 2-tailed Significance)

" . " is printed if a coefficient cannot be computed

1. MODEL
           * * * *   M U L T I P L E   R E G R E S S I O N   * * * *

Equation Number 1    Dependent Variable..   LNPOT

  Descriptive Statistics are printed on Page   28

Block Number  1.  Method:  Enter
   LNUSDESP LNNOCTUR LNBDPIND LNUVIND  D2       D3       D4

Variable(s) Entered on Step Number
   1..    D4        Sezona u IV kvartalu, 1=da, 0=ne
   2..    LNUSDESP
   3..    D2        Sezona u II kvartalu; 1=da, 0=ne
   4..    LNNOCTUR
   5..    LNUVIND   ln od uvind1
   6..    D3        Sezona u III kvartalu; 1=da, 0=ne
   7..    LNBDPIND  ln od bdpind1

Multiple R           .99708
R Square             .99417
Adjusted R Square    .99213
Standard Error       .03793

Analysis of Variance
                    DF      Sum of Squares      Mean Square
Regression           7             4.90714           .70102
Residual            20              .02877           .00144

F =     487.39157       Signif F =  .0000

Var-Covar Matrix of Regression Coefficients (B)
Below Diagonal:  Covariance    Above:  Correlation

                  D4   LNUSDESP         D2   LNNOCTUR    LNUVIND         D3

D4         6.084E-04    -.14813     .64109    -.53874     .12977     .62039
LNUSDESP     -.00136     .13810    -.04090     .02955    -.26102    -.03277
D2         9.888E-04 -9.504E-04     .00391    -.94487     .37769     .95717
LNNOCTUR     -.00113  9.302E-04    -.00501     .00718    -.35839    -.97122
LNUVIND       .00101    -.03071     .00748    -.00961     .10024     .36542
D3            .00131    -.00104     .00512    -.00704     .00990     .00733
LNBDPIND  -4.793E-04     .11829     .00162    -.00299    -.03924     .00267

Equation Number 1    Dependent Variable..   LNPOT
Var-Covar Matrix of Regression Coefficients (B)
Below Diagonal:  Covariance    Above:  Correlation

            LNBDPIND

D4           -.05888
LNUSDESP      .96462
D2            .07866
LNNOCTUR     -.10702
LNUVIND      -.37560
D3            .09447
LNBDPIND      .10890

117
---------------------- Variables in the Equation -----------------------

Variable              B        SE B     95% Confdnce Intrvl B       Beta

LNUSDESP       -.499746     .371614    -1.274919      .275428   -.174946
LNNOCTUR        .320668     .084712      .143962      .497374    .331076
LNBDPIND       1.290135     .329999      .601769     1.978500    .551036
LNUVIND         .235527     .316600     -.424889      .895942    .026668
D2              .037600     .062530     -.092835      .168035    .038778
D3              .213606     .085596      .035056      .392157    .220298
D4              .104225     .024667      .052771      .155679    .107490
(Constant)   -13.553423    4.131009   -22.170557    -4.936290
----------- Variables in the Equation -----------

Variable    Tolerance        VIF         T  Sig T

LNUSDESP      .017218     58.077    -1.345  .1937
LNNOCTUR      .038094     26.251     3.785  .0012
LNBDPIND      .014668     68.176     3.910  .0009
LNUVIND       .226756      4.410      .744  .4656
D2            .070068     14.272      .601  .5544
D3            .037392     26.743     2.496  .0214
D4            .450266      2.221     4.225  .0004
(Constant)                          -3.281  .0037

Collinearity Diagnostics

Number  Eigenval     Cond  Variance Proportions
                    Index  Constant LNUSDESP LNNOCTUR LNBDPIND  LNUVIND       D2
    1    5.12374    1.000    .00000   .00017   .00000   .00000   .00000   .00055
    2    1.00101    2.262    .00000   .00002   .00000   .00000   .00000   .00243
    3    1.00020    2.263    .00000   .00000   .00000   .00000   .00000   .03229
    4     .67585    2.753    .00000   .01635   .00000   .00000   .00000   .00151
    5     .19915    5.072    .00000   .00056   .00001   .00000   .00000   .07010
    6     .00006  294.401    .00552   .01649   .87542   .00409   .00327   .75937
    7     .00000 1367.105    .14000   .09705   .08647   .18965   .99302   .10130
    8     .00000 1687.825    .85448   .86935   .03810   .80626   .00371   .03246

             D3       D4
    1    .00029   .00343
    2    .01744   .11112
    3    .00124   .11503
    4    .00028   .00829
    5    .03820   .44310
    6    .81488   .30555
    7    .09218   .01051
    8    .03549   .00298

End Block Number   1   All requested variables entered.

Equation Number 1    Dependent Variable..   LNPOT

Residuals Statistics:

              Min      Max     Mean  Std Dev   N

*PRED      7.9863   9.5112   8.6916    .4263  28
*RESID     -.0586    .0635    .0000    .0326  28
*ZPRED    -1.6544   1.9225    .0000   1.0000  28
*ZRESID   -1.5452   1.6754    .0000    .8607  28

Total Cases =       28

Durbin-Watson Test =    .83513

2. MODEL

Equation Number 1    Dependent Variable..   LNPOT

  Descriptive Statistics are printed on Page   37

Block Number  1.  Method:  Enter
   LNUSDESP LNNOCTUR D2       D3       D4       LNBDPIND

118

Variable(s) Entered on Step Number
   1..    LNBDPIND  ln od bdpind1
   2..    D2        Sezona u II kvartalu; 1=da, 0=ne
   3..    D3        Sezona u III kvartalu; 1=da, 0=ne
   4..    D4        Sezona u IV kvartalu, 1=da, 0=ne
   5..    LNNOCTUR
   6..    LNUSDESP

Multiple R           .99700
R Square             .99401
Adjusted R Square    .99230
Standard Error       .03752

Analysis of Variance
                    DF      Sum of Squares      Mean Square
Regression           6             4.90634           .81772
Residual            21              .02956           .00141

F =     580.88404       Signif F =  .0000

Var-Covar Matrix of Regression Coefficients (B)
Below Diagonal:  Covariance    Above:  Correlation

            LNBDPIND         D2         D3         D4   LNNOCTUR   LNUSDESP

LNBDPIND      .09155     .25698     .26861    -.01104    -.27927     .96863
D2            .00445     .00328     .95041     .64489    -.93648     .06454
D3            .00641     .00429     .00621     .62079    -.96692     .06968
D4        -8.080E-05  8.938E-04     .00118  5.855E-04    -.53175    -.11937
LNNOCTUR     -.00661    -.00420    -.00596    -.00101     .00612    -.07101
LNUSDESP      .10401     .00131     .00195    -.00103    -.00197     .12595

Equation Number 1    Dependent Variable..   LNPOT

---------------------- Variables in the Equation -----------------------

Variable              B        SE B     95% Confdnce Intrvl B       Beta

LNUSDESP       -.427587     .354897    -1.165636      .310462   -.149685
LNNOCTUR        .343254     .078239      .180546      .505961    .354395
D2              .020031     .057279     -.099088      .139150    .020658
D3              .190337     .078825      .026412      .354262    .196300
D4              .101844     .024197      .051524      .152164    .105034
LNBDPIND       1.382343     .302567      .753120     2.011566    .590419
(Constant)   -12.247557    3.699530   -19.941151    -4.553963

----------- Variables in the Equation -----------

Variable    Tolerance        VIF         T  Sig T

LNUSDESP      .018477     54.121    -1.205  .2417
LNNOCTUR      .043707     22.879     4.387  .0003
D2            .081726     12.236      .350  .7300
D3            .043155     23.172     2.415  .0250
D4            .457978      2.184     4.209  .0004
LNBDPIND      .017077     58.558     4.569  .0002
(Constant)                          -3.311  .0033

Collinearity Diagnostics

Number  Eigenval     Cond  Variance Proportions
                    Index  Constant LNUSDESP LNNOCTUR       D2       D3       D4
    1    4.14497    1.000    .00000   .00030   .00000   .00099   .00052   .00536
    2    1.00100    2.035    .00000   .00002   .00000   .00318   .02027   .10947
    3    1.00016    2.036    .00000   .00000   .00000   .03725   .00128   .12103
    4     .66817    2.491    .00000   .01729   .00000   .00231   .00051   .01169
    5     .18564    4.725    .00000   .00070   .00003   .08172   .04431   .44602
    6     .00006  273.554    .01164   .01359   .96453   .84494   .90037   .30259
    7     .00000 1517.108    .98836   .96809   .03544   .02962   .03273   .00384

       LNBDPIND
    1    .00000
    2    .00000
    3    .00000
    4    .00000
    5    .00000
    6    .00875
    7    .99125

Equation Number 1    Dependent Variable..   LNPOT

End Block Number   1   All requested variables entered.

119
Residuals Statistics:

              Min      Max     Mean  Std Dev   N

*PRED      7.9951   9.5169   8.6916    .4263  28
*RESID     -.0548    .0715    .0000    .0331  28
*ZPRED    -1.6339   1.9361    .0000   1.0000  28
*ZRESID   -1.4592   1.9052    .0000    .8819  28

Total Cases =       28

Durbin-Watson Test =    .79411

3. MODEL

Listwise Deletion of Missing Data

Equation Number 1    Dependent Variable..   LNPOT

Block Number  1.  Method:  Enter
   LNBDPIND D2       D3       D4       LNNOCTUR

Variable(s) Entered on Step Number
   1..    LNNOCTUR
   2..    D2        Sezona u II kvartalu; 1=da, 0=ne
   3..    LNBDPIND  ln od bdpind1
   4..    D4        Sezona u IV kvartalu, 1=da, 0=ne
   5..    D3        Sezona u III kvartalu; 1=da, 0=ne

Multiple R           .99679
R Square             .99360
Adjusted R Square    .99214
Standard Error       .03790

Analysis of Variance
                    DF      Sum of Squares      Mean Square
Regression           5             4.90430           .98086
Residual            22              .03161           .00144

F =     682.75581       Signif F =  .0000

------------------------- Variables in the Equation --------------------------

Variable              B        SE B       Beta  Tolerance        VIF         T

LNBDPIND       1.735445     .075961    .741235    .276504      3.617    22.846
D2              .024485     .057744    .025252    .082068     12.185      .424
D3              .196955     .079436    .203125    .043366     23.060     2.479
D4              .098364     .024269    .101445    .464599      2.152     4.053
LNNOCTUR        .336560     .078839    .347483    .043929     22.764     4.269
(Constant)   -16.663866     .505451                                    -32.968

------ in -------

Variable    Sig T

LNBDPIND    .0000
D2          .6757
D3          .0213
D4          .0005
LNNOCTUR    .0003
(Constant)  .0000

Equation Number 1    Dependent Variable..   LNPOT

Collinearity Diagnostics

Number  Eigenval     Cond  Variance Proportions
                    Index  Constant LNBDPIND       D2       D3       D4 LNNOCTUR
    1    3.80833    1.000    .00001   .00000   .00121   .00065   .00664   .00001
    2    1.00052    1.951    .00000   .00000   .00091   .01283   .20545   .00000
    3    1.00000    1.951    .00000   .00000   .04004   .00859   .02978   .00000
    4     .19096    4.466    .00009   .00003   .08348   .04485   .45990   .00002
    5     .00016  154.645    .77898   .02159   .14922   .15823   .07501   .15808
    6     .00003  333.765    .22091   .97838   .72514   .77485   .22323   .84190

End Block Number   1   All requested variables entered.

Residuals Statistics:

              Min      Max     Mean  Std Dev   N

*PRED      7.9785   9.5249   8.6916    .4262  28
*RESID     -.0610    .0681    .0000    .0342  28
*ZPRED    -1.6731   1.9551    .0000   1.0000  28
*ZRESID   -1.6102   1.7969    .0000    .9027  28

Total Cases =       28

Durbin-Watson Test =    .67201

120
4. MODEL

Listwise Deletion of Missing Data

Equation Number 1    Dependent Variable..   LNPOT

Block Number  1.  Method:  Enter      LNBDPIND D2       D3       D4

Variable(s) Entered on Step Number
   1..    D4        Sezona u IV kvartalu, 1=da, 0=ne
   2..    LNBDPIND  ln od bdpind1
   3..    D2        Sezona u II kvartalu; 1=da, 0=ne
   4..    D3        Sezona u III kvartalu; 1=da, 0=ne

Multiple R           .99413
R Square             .98829
Adjusted R Square    .98626
Standard Error       .05012

Analysis of Variance
                    DF      Sum of Squares      Mean Square
Regression           4             4.87812          1.21953
Residual            23              .05779           .00251

F =     485.39235       Signif F =  .0000

------------------------- Variables in the Equation --------------------------

Variable              B        SE B       Beta  Tolerance        VIF         T

LNBDPIND       2.010796     .053059    .858841    .991111      1.009    37.897
D2              .255265     .026838    .263261    .664409      1.505     9.511
D3              .524791     .026862    .541231    .663244      1.508    19.537
D4              .154879     .026899    .159731    .661412      1.512     5.758
(Constant)   -16.837354     .666270                                    -25.271

Variable    Sig T

LNBDPIND    .0000
D2          .0000
D3          .0000
D4          .0000
(Constant)  .0000

Collinearity Diagnostics

Number  Eigenval     Cond  Variance Proportions
                    Index  Constant LNBDPIND       D2       D3       D4
    1    2.82316    1.000    .00002   .00002   .01829   .01827   .01823
    2    1.00000    1.680    .00000   .00000   .22836   .00163   .26710
    3    1.00000    1.680    .00000   .00000   .10394   .33000   .06350
    4     .17674    3.997    .00018   .00018   .64708   .64630   .64496
    5     .00010  167.275    .99980   .99980   .00232   .00380   .00621

End Block Number   1   All requested variables entered.

Residuals Statistics:

              Min      Max     Mean  Std Dev   N

*PRED      7.9910   9.5413   8.6916    .4251  28
*RESID     -.0636    .0992    .0000    .0463  28
*ZPRED    -1.6484   1.9990    .0000   1.0000  28
*ZRESID   -1.2682   1.9798    .0000    .9230  28

Total Cases =       28

Durbin-Watson Test =    .47278

PORTUGAL

Zero Order Partials

                 POT     USDESC     DOLTUR     NOCTUR     BDPIND      UVIND

POT           1.0000     -.7981      .7937      .6793      .8122      .6968
             (    0)    (   26)    (   26)    (   26)    (   26)    (   26)
             P= .       P= .000    P= .000    P= .000    P= .000    P= .000

USDESC        -.7981     1.0000     -.3515     -.1784     -.9716     -.8810
             (   26)    (    0)    (   26)    (   26)    (   26)    (   26)
             P= .000    P= .       P= .067    P= .364    P= .000    P= .000

DOLTUR         .7937     -.3515     1.0000      .9636      .3422      .2927
             (   26)    (   26)    (    0)    (   26)    (   26)    (   26)
             P= .000    P= .067    P= .       P= .000    P= .075    P= .131

NOCTUR         .6793     -.1784      .9636     1.0000      .1629      .1230
             (   26)    (   26)    (   26)    (    0)    (   26)    (   26)

121
             P= .000    P= .364    P= .000    P= .       P= .407    P= .533

BDPIND         .8122     -.9716      .3422      .1629     1.0000      .8914
             (   26)    (   26)    (   26)    (   26)    (    0)    (   26)
             P= .000    P= .000    P= .075    P= .407    P= .       P= .000

UVIND          .6968     -.8810      .2927      .1230      .8914     1.0000
             (   26)    (   26)    (   26)    (   26)    (   26)    (    0)
             P= .000    P= .000    P= .131    P= .533    P= .000    P= .

AUTOIND        .6940     -.8788      .3264      .1521      .8531      .9214
             (   26)    (   26)    (   26)    (   26)    (   26)    (   26)
             P= .000    P= .000    P= .090    P= .440    P= .000    P= .000

Zero Order Partials

             AUTOIND

POT            .6940
             (   26)
             P= .000

USDESC        -.8788
             (   26)
             P= .000

DOLTUR         .3264
             (   26)
             P= .090

NOCTUR         .1521
             (   26)
             P= .440

BDPIND         .8531
             (   26)
             P= .000

UVIND          .9214
             (   26)
             P= .000

AUTOIND       1.0000
             (    0)
             P= .

(Coefficient / (D.F.) / 2-tailed Significance)

" . " is printed if a coefficient cannot be computed

1. MODEL

Equation Number 1    Dependent Variable..   LNPOT

  Descriptive Statistics are printed on Page   44

Block Number  1.  Method:  Enter
   LNUSDESC LNNOCTUR LNBDPIND LNUVIND  D2       D3       D4

Variable(s) Entered on Step Number
   1..    D4
   2..    LNUSDESC
   3..    LNNOCTUR
   4..    D2
   5..    LNUVIND
   6..    LNBDPIND
   7..    D3

Multiple R           .99575
R Square             .99153
Adjusted R Square    .98856
Standard Error       .04555

Analysis of Variance
                    DF      Sum of Squares      Mean Square
Regression           7             4.85402           .69343
Residual            20              .04149           .00207

F =     334.28208       Signif F =  .0000

Var-Covar Matrix of Regression Coefficients (B)
Below Diagonal:  Covariance    Above:  Correlation

                  D4   LNUSDESC   LNNOCTUR         D2    LNUVIND   LNBDPIND

D4            .01599    -.26356    -.98011     .98360     .28492    -.16354
LNUSDESC     -.01698     .25955     .24200    -.23213    -.34004     .96195
LNNOCTUR     -.02470     .02457     .03973    -.99091    -.31565     .14675
D2            .02266    -.02154    -.03598     .03319     .32069    -.14126
LNUVIND       .01097    -.05276    -.01916     .01779     .09276    -.51951
LNBDPIND     -.00767     .18185     .01085    -.00955    -.05871     .13769
D3            .03998    -.03844    -.06382     .05810     .03058    -.01675

122
Equation Number 1    Dependent Variable..   LNPOT
Var-Covar Matrix of Regression Coefficients (B)
Below Diagonal:  Covariance    Above:  Correlation

                  D3

D4            .98449
LNUSDESC     -.23495
LNNOCTUR     -.99708
D2            .99318
LNUVIND       .31262
LNBDPIND     -.14059
D3            .10313

---------------------- Variables in the Equation -----------------------

Variable              B        SE B     95% Confdnce Intrvl B       Beta

LNUSDESC       -.472588     .509457    -1.535297      .590120   -.164280
LNNOCTUR        .449432     .199323      .033651      .865212    .631101
LNBDPIND       1.042580     .371072      .268537     1.816623    .541927
LNUVIND         .170623     .304565     -.464688      .805934    .031052
D2             -.146068     .182168     -.526065      .233928   -.151265
D3             -.094210     .321136     -.764089      .575668   -.097562
D4             -.048171     .126453     -.311948      .215605   -.049885
(Constant)   -11.174067    4.125583   -19.779881    -2.568252

----------- Variables in the Equation -----------

Variable    Tolerance        VIF         T  Sig T

LNUSDESC      .013511     74.016     -.928  .3647
LNNOCTUR      .005409    184.881     2.255  .0355
LNBDPIND      .011390     87.798     2.810  .0108
LNUVIND       .137924      7.250      .560  .5816
D2            .011907     83.987     -.802  .4321
D3            .003831    261.004     -.293  .7723
D4            .024710     40.469     -.381  .7073
(Constant)                          -2.708  .0135

Collinearity Diagnostics

Number  Eigenval     Cond  Variance Proportions
                    Index  Constant LNUSDESC LNNOCTUR LNBDPIND  LNUVIND       D2
    1    5.12502    1.000    .00000   .00014   .00000   .00000   .00000   .00009
    2    1.00238    2.261    .00000   .00003   .00000   .00000   .00000   .00126
    3    1.00016    2.264    .00000   .00000   .00000   .00000   .00000   .00464
    4     .67786    2.750    .00000   .01274   .00000   .00000   .00000   .00032
    5     .19456    5.132    .00000   .00054   .00000   .00000   .00000   .01190
    6     .00002  488.880    .01185   .00069   .91223   .02146   .01264   .89637
    7     .00001  990.758    .25480   .00189   .01251   .03064   .83845   .01495
    8     .00000 1515.169    .73334   .98397   .07525   .94789   .14891   .07046

             D3       D4
    1    .00003   .00019
    2    .00190   .00354
    3    .00000   .00887
    4    .00002   .00050
    5    .00398   .02463
    6    .90990   .86992
    7    .01244   .00526
    8    .07172   .08709

End Block Number   1   All requested variables entered.

Equation Number 1    Dependent Variable..   LNPOT

Residuals Statistics:

              Min      Max     Mean  Std Dev   N

*PRED      6.2167   7.7934   6.9258    .4240  28
*RESID     -.0984    .1417    .0000    .0392  28
*ZPRED    -1.6723   2.0462    .0000   1.0000  28
*ZRESID   -2.1600   3.1122    .0000    .8607  28

Total Cases =       28

Durbin-Watson Test =   1.87716

2. MODEL

Equation Number 1    Dependent Variable..   LNPOT

  Descriptive Statistics are printed on Page   53

Block Number  1.  Method:  Enter
   LNUSDESC LNNOCTUR D2       D3       D4       LNBDPIND

123

Variable(s) Entered on Step Number
   1..    LNBDPIND
   2..    D2
   3..    LNNOCTUR
   4..    D4
   5..    LNUSDESC
   6..    D3

Multiple R           .99569
R Square             .99139
Adjusted R Square    .98893
Standard Error       .04480

Analysis of Variance
                    DF      Sum of Squares      Mean Square
Regression           6             4.85337           .80890
Residual            21              .04214           .00201

F =     403.11487       Signif F =  .0000

Var-Covar Matrix of Regression Coefficients (B)
Below Diagonal:  Covariance    Above:  Correlation

            LNBDPIND         D2   LNNOCTUR         D4   LNUSDESC         D3

LNBDPIND      .09725     .03131    -.02127    -.01894     .97729     .02688
D2            .00166     .02880    -.98990     .98272    -.13818     .99245
LNNOCTUR     -.00123    -.03125     .03460    -.97871     .15092    -.99677
D4        -7.043E-04     .01988    -.02170     .01421    -.18490     .98343
LNUSDESC      .14361    -.01105     .01323    -.01039     .22204    -.14402
D3            .00252     .05053    -.05563     .03517    -.02036     .09001

Equation Number 1    Dependent Variable..   LNPOT

---------------------- Variables in the Equation -----------------------

Variable              B        SE B     95% Confdnce Intrvl B       Beta

LNUSDESC       -.375539     .471207    -1.355467      .604390   -.130544
LNNOCTUR        .484679     .186017      .097835      .871522    .680596
D2             -.178796     .169705     -.531716      .174125   -.185156
D3             -.150452     .300016     -.774369      .473464   -.155804
D4             -.068356     .119215     -.316277      .179565   -.070787
LNBDPIND       1.150577     .311844      .502062     1.799092    .598063
(Constant)   -10.897829    4.028537   -19.275630    -2.520027

----------- Variables in the Equation -----------

Variable    Tolerance        VIF         T  Sig T

LNUSDESC      .015277     65.458     -.797  .4344
LNNOCTUR      .006007    166.460     2.606  .0165
D2            .013271     75.350    -1.054  .3041
D3            .004246    235.496     -.501  .6212
D4            .026893     37.184     -.573  .5725
LNBDPIND      .015600     64.102     3.690  .0014
(Constant)                          -2.705  .0133

Collinearity Diagnostics

Number  Eigenval     Cond  Variance Proportions
                    Index  Constant LNUSDESC LNNOCTUR       D2       D3       D4
    1    4.14768    1.000    .00000   .00025   .00000   .00016   .00005   .00031
    2    1.00236    2.034    .00000   .00004   .00000   .00146   .00210   .00374
    3    1.00013    2.036    .00000   .00000   .00000   .00511   .00000   .00979
    4     .67031    2.488    .00000   .01419   .00000   .00046   .00004   .00075
    5     .17949    4.807    .00000   .00072   .00001   .01332   .00450   .02672
    6     .00002  449.248    .02319   .00166   .96288   .94694   .95858   .90704
    7     .00000 1303.370    .97680   .98315   .03712   .03254   .03471   .05164

       LNBDPIND
    1    .00000
    2    .00000
    3    .00000
    4    .00000
    5    .00000
    6    .04558
    7    .95442

Equation Number 1    Dependent Variable..   LNPOT

End Block Number   1   All requested variables entered.

124
Residuals Statistics:

              Min      Max     Mean  Std Dev   N

*PRED      6.2273   7.8018   6.9258    .4240  28
*RESID     -.0978    .1448    .0000    .0395  28
*ZPRED    -1.6476   2.0662    .0000   1.0000  28
*ZRESID   -2.1835   3.2324    .0000    .8819  28

Total Cases =       28

Durbin-Watson Test =   1.86264

3. MODEL

Listwise Deletion of Missing Data

Equation Number 1    Dependent Variable..   LNPOT

Block Number  1.  Method:  Enter
   LNBDPIND D2       D3       D4       LNNOCTUR

Variable(s) Entered on Step Number
   1..    LNNOCTUR
   2..    D2
   3..    LNBDPIND
   4..    D4
   5..    D3

Multiple R           .99556
R Square             .99113
Adjusted R Square    .98912
Standard Error       .04442

Analysis of Variance
                    DF      Sum of Squares      Mean Square
Regression           5             4.85210           .97042
Residual            22              .04341           .00197

F =     491.76598       Signif F =  .0000

------------------------- Variables in the Equation --------------------------

Variable              B        SE B       Beta  Tolerance        VIF         T

LNBDPIND       1.393464     .065531    .724314    .347415      2.878    21.264
D2             -.197485     .166677   -.204510    .013530     73.911    -1.185
D3             -.184887     .294416   -.191464    .004336    230.612     -.628
D4             -.085923     .116184   -.088980    .027845     35.913     -.740
LNNOCTUR        .507053     .182355    .712014    .006147    162.669     2.781
(Constant)   -14.024473     .907787                                    -15.449

------ in -------

Variable    Sig T

LNBDPIND    .0000
D2          .2487
D3          .5365
D4          .4674
LNNOCTUR    .0109
(Constant)  .0000

Equation Number 1    Dependent Variable..   LNPOT

Collinearity Diagnostics

Number  Eigenval     Cond  Variance Proportions
                    Index  Constant LNBDPIND       D2       D3       D4 LNNOCTUR
    1    3.81270    1.000    .00001   .00001   .00020   .00007   .00040   .00000
    2    1.00116    1.951    .00000   .00000   .00042   .00195   .00745   .00000
    3    1.00000    1.953    .00000   .00000   .00638   .00017   .00667   .00000
    4     .18596    4.528    .00005   .00006   .01383   .00461   .02809   .00001
    5     .00016  152.958    .24351   .37204   .00024   .00029   .00002   .00048
    6     .00002  433.744    .75644   .62790   .97892   .99292   .95738   .99951

End Block Number   1   All requested variables entered.

Residuals Statistics:

              Min      Max     Mean  Std Dev   N

*PRED      6.2202   7.8107   6.9258    .4239  28

125
*RESID     -.1021    .1464    .0000    .0401  28
*ZPRED    -1.6644   2.0874    .0000   1.0000  28
*ZRESID   -2.2975   3.2952    .0000    .9027  28

Total Cases =       28

Durbin-Watson Test =   1.90757

4. MODEL

Listwise Deletion of Missing Data

Equation Number 1    Dependent Variable..   LNPOT

Block Number  1.  Method:  Enter      LNBDPIND D2       D3       D4

Variable(s) Entered on Step Number
   1..    D4
   2..    LNBDPIND
   3..    D2
   4..    D3

Multiple R           .99399
R Square             .98802
Adjusted R Square    .98593
Standard Error       .05051

Analysis of Variance
                    DF      Sum of Squares      Mean Square
Regression           4             4.83684          1.20921
Residual            23              .05867           .00255

F =     474.03481       Signif F =  .0000

------------------------- Variables in the Equation --------------------------

Variable              B        SE B       Beta  Tolerance        VIF         T

LNBDPIND       1.540258     .044140    .800617    .989823      1.010    34.894
D2              .261232     .027039    .270525    .664602      1.505     9.661
D3              .631077     .027072    .653526    .662951      1.508    23.311
D4              .230251     .027123    .238442    .660499      1.514     8.489
(Constant)   -11.857126     .529046                                    -22.412

------ in -------

Variable    Sig T

LNBDPIND    .0000
D2          .0000
D3          .0000
D4          .0000
(Constant)  .0000

Collinearity Diagnostics

Number  Eigenval     Cond  Variance Proportions
                    Index  Constant LNBDPIND       D2       D3       D4
    1    2.82322    1.000    .00004   .00004   .01829   .01826   .01822
    2    1.00000    1.680    .00000   .00000   .23842   .00047   .25796
    3    1.00000    1.680    .00000   .00000   .09405   .33101   .07212
    4     .17662    3.998    .00029   .00028   .64739   .64641   .64473
    5     .00016  131.846    .99967   .99968   .00185   .00384   .00698

End Block Number   1   All requested variables entered.

Residuals Statistics:

              Min      Max     Mean  Std Dev   N

*PRED      6.2007   7.8066   6.9258    .4233  28
*RESID     -.1029    .1600    .0000    .0466  28
*ZPRED    -1.7132   2.0809    .0000   1.0000  28
*ZRESID   -2.0372   3.1676    .0000    .9230  28

Total Cases =       28

Durbin-Watson Test =   1.38766

126
HRVATSKA

- - -  P A R T I A L   C O R R E L A T I O N   C O E F F I C I E N T S  - - -

Zero Order Partials

                 POT      USDKN     DOLTUR     NOCTUR     BDPIND      UVIND

POT           1.0000     -.2693      .9755      .9910      .2922      .0834
             (    0)    (   26)    (   26)    (   26)    (   26)    (   26)
             P= .       P= .166    P= .000    P= .000    P= .131    P= .673

USDKN         -.2693     1.0000     -.3905     -.2863     -.9755     -.7325
             (   26)    (    0)    (   26)    (   26)    (   26)    (   26)
             P= .166    P= .       P= .040    P= .140    P= .000    P= .000

DOLTUR         .9755     -.3905     1.0000      .9852      .4189      .1776
             (   26)    (   26)    (    0)    (   26)    (   26)    (   26)
             P= .000    P= .040    P= .       P= .000    P= .027    P= .366

NOCTUR         .9910     -.2863      .9852     1.0000      .3124      .1153
             (   26)    (   26)    (   26)    (    0)    (   26)    (   26)
             P= .000    P= .140    P= .000    P= .       P= .106    P= .559

BDPIND         .2922     -.9755      .4189      .3124     1.0000      .7663
             (   26)    (   26)    (   26)    (   26)    (    0)    (   26)
             P= .131    P= .000    P= .027    P= .106    P= .       P= .000

UVIND          .0834     -.7325      .1776      .1153      .7663     1.0000
             (   26)    (   26)    (   26)    (   26)    (   26)    (    0)
             P= .673    P= .000    P= .366    P= .559    P= .000    P= .

DEVST          .9645     -.3727      .9843      .9782      .4272      .2091
             (   26)    (   26)    (   26)    (   26)    (   26)    (   26)
             P= .000    P= .051    P= .000    P= .000    P= .023    P= .286

SEKH           .9610     -.2191      .9574      .9536      .2474      .0196
             (   26)    (   26)    (   26)    (   26)    (   26)    (   26)
             P= .000    P= .263    P= .000    P= .000    P= .204    P= .921

Zero Order Partials

               DEVST       SEKH

POT            .9645      .9610
             (   26)    (   26)
             P= .000    P= .000

USDKN         -.3727     -.2191
             (   26)    (   26)
             P= .051    P= .263

DOLTUR         .9843      .9574
             (   26)    (   26)
             P= .000    P= .000

NOCTUR         .9782      .9536
             (   26)    (   26)
             P= .000    P= .000

BDPIND         .4272      .2474
             (   26)    (   26)
             P= .023    P= .204

UVIND          .2091      .0196
             (   26)    (   26)
             P= .286    P= .921

DEVST         1.0000      .9295
             (    0)    (   26)
             P= .       P= .000

SEKH           .9295     1.0000
             (   26)    (    0)
             P= .000    P= .

(Coefficient / (D.F.) / 2-tailed Significance)

" . " is printed if a coefficient cannot be computed

1. MODEL

Equation Number 1    Dependent Variable..   LNPOT

  Descriptive Statistics are printed on Page   61

Block Number  1.  Method:  Enter
   LNUSDKN  LNNOCTUR LNBDPIND LNUVIND  D2       D3       D4

Variable(s) Entered on Step Number
   1..    D4        Sezona u IV kvartalu, 1=da, 0=ne
   2..    LNUSDKN
   3..    D2        Sezona u II kvartalu, 1=da, 0=ne
   4..    LNNOCTUR
   5..    LNUVIND
   6..    D3        Sezona u III kvartalu, 1=da, 0=ne

127
   7..    LNBDPIND

Multiple R           .97841
R Square             .95728
Adjusted R Square    .94233
Standard Error       .16826

Analysis of Variance
                    DF      Sum of Squares      Mean Square
Regression           7            12.68900          1.81271
Residual            20              .56625           .02831

F =      64.02578       Signif F =  .0000

Var-Covar Matrix of Regression Coefficients (B)
Below Diagonal:  Covariance    Above:  Correlation

                  D4    LNUSDKN         D2   LNNOCTUR    LNUVIND         D3

D4            .00898    -.24716     .20487    -.02916    -.19090     .13228
LNUSDKN      -.03655    2.43636     .19212    -.25513     .09453     .19999
D2            .00481     .07425     .06130    -.92829    -.20956     .94811
LNNOCTUR  -4.361E-04    -.06285    -.03627     .02491     .27869    -.97983
LNUVIND      -.02268     .18504    -.06506     .05516    1.57263    -.26681
D3            .00588     .14650     .11016    -.07258    -.15703     .22025
LNBDPIND     -.03107    2.40485     .15958    -.12327    -.21653     .32258

Equation Number 1    Dependent Variable..   LNPOT
Var-Covar Matrix of Regression Coefficients (B)
Below Diagonal:  Covariance    Above:  Correlation

            LNBDPIND

D4           -.20310
LNUSDKN       .95435
D2            .39925
LNNOCTUR     -.48378
LNUVIND      -.10695
D3            .42576
LNBDPIND     2.60627

---------------------- Variables in the Equation -----------------------

Variable              B        SE B     95% Confdnce Intrvl B       Beta

LNUSDKN        -.733606    1.560886    -3.989556     2.522344   -.186631
LNNOCTUR        .370261     .157827      .041039      .699482    .714941
LNBDPIND       -.261025    1.614394    -3.628591     3.106542   -.070055
LNUVIND       -2.042098    1.254047    -4.657995      .573799   -.126495
D2              .092282     .247582     -.424164      .608728    .058077
D3              .565817     .469312     -.413149     1.544784    .356092
D4              .284583     .094751      .086936      .482231    .179100
(Constant)    26.348975   19.366798   -14.049458    66.747409

----------- Variables in the Equation -----------

Variable    Tolerance        VIF         T  Sig T

LNUSDKN       .013546     73.824     -.470  .6434
LNNOCTUR      .022998     43.481     2.346  .0294
LNBDPIND      .011378     87.892     -.162  .8732
LNUVIND       .353971      2.825    -1.628  .1191
D2            .087979     11.366      .373  .7133
D3            .024485     40.842     1.206  .2420
D4            .600685      1.665     3.003  .0070
(Constant)                           1.361  .1888

Collinearity Diagnostics

Number  Eigenval     Cond  Variance Proportions
                    Index  Constant  LNUSDKN LNNOCTUR LNBDPIND  LNUVIND       D2
    1    5.77164    1.000    .00000   .00000   .00002   .00000   .00000   .00054
    2    1.01356    2.386    .00000   .00000   .00001   .00000   .00000   .00002
    3    1.00000    2.402    .00000   .00000   .00000   .00000   .00000   .04403
    4     .20780    5.270    .00000   .00002   .00000   .00000   .00000   .08802
    5     .00633   30.185    .00007   .01015   .00895   .00002   .00012   .00889
    6     .00066   93.615    .00001   .03812   .70572   .00004   .00009   .67192
    7     .00000 1206.341    .06584   .06385   .18289   .20273   .87586   .11243
    8     .00000 1963.095    .93408   .88785   .10241   .79721   .12393   .07415

             D3       D4
    1    .00016   .00346
    2    .00861   .22720
    3    .00302   .07587
    4    .02475   .59844
    5    .00972   .00066
    6    .72324   .00719
    7    .15715   .00996
    8    .07335   .07722

End Block Number   1   All requested variables entered.

128

Equation Number 1    Dependent Variable..   LNPOT

Residuals Statistics:

              Min      Max     Mean  Std Dev   N

*PRED      5.1871   7.3876   6.1507    .6855  28
*RESID     -.4190    .2862    .0000    .1448  28
*ZPRED    -1.4056   1.8043    .0000   1.0000  28
*ZRESID   -2.4903   1.7007    .0000    .8607  28

Total Cases =       28

Durbin-Watson Test =   1.99297

2. MODEL

Equation Number 1    Dependent Variable..   LNPOT

  Descriptive Statistics are printed on Page   70

Block Number  1.  Method:  Enter
   LNUSDKN  LNNOCTUR D2       D3       D4       LNBDPIND

Variable(s) Entered on Step Number
   1..    LNBDPIND
   2..    D2        Sezona u II kvartalu, 1=da, 0=ne
   3..    D3        Sezona u III kvartalu, 1=da, 0=ne
   4..    D4        Sezona u IV kvartalu, 1=da, 0=ne
   5..    LNNOCTUR
   6..    LNUSDKN

Multiple R           .97551
R Square             .95162
Adjusted R Square    .93779
Standard Error       .17475

Analysis of Variance
                    DF      Sum of Squares      Mean Square
Regression           6            12.61393          2.10232
Residual            21              .64132           .03054

F =      68.84031       Signif F =  .0000

Var-Covar Matrix of Regression Coefficients (B)
Below Diagonal:  Covariance    Above:  Correlation

            LNBDPIND         D2         D3         D4   LNNOCTUR    LNUSDKN

LNBDPIND     2.77910     .38762     .41454    -.22902    -.47543     .97439
D2            .16247     .06321     .94678     .17176    -.92634     .21772
D3            .32463     .11182     .22066     .08599    -.97829     .23474
D4           -.03688     .00417     .00390     .00933     .02550    -.23445
LNNOCTUR     -.12477    -.03666    -.07234  3.878E-04     .02478    -.29440
LNUSDKN      2.62148     .08834     .17795    -.03655    -.07479    2.60451

Equation Number 1    Dependent Variable..   LNPOT

---------------------- Variables in the Equation -----------------------

Variable              B        SE B     95% Confdnce Intrvl B       Beta

LNUSDKN        -.493329    1.613848    -3.849510     2.862852   -.125504
LNNOCTUR        .441887     .157422      .114509      .769264    .853244
D2              .007796     .251425     -.515070      .530662    .004906
D3              .361915     .469750     -.614983     1.338813    .227768
D4              .255128     .096597      .054243      .456012    .160562
LNBDPIND       -.542197    1.667063    -4.009044     2.924650   -.145517
(Constant)     8.050080   16.381828   -26.017797    42.117957

----------- Variables in the Equation -----------

Variable    Tolerance        VIF         T  Sig T

LNUSDKN       .013668     73.164     -.306  .7629
LNNOCTUR      .024935     40.104     2.807  .0106
D2            .092020     10.867      .031  .9756
D3            .026361     37.935      .770  .4496
D4            .623404      1.604     2.641  .0153
LNBDPIND      .011509     86.886     -.325  .7482
(Constant)                            .491  .6282

129
Collinearity Diagnostics

Number  Eigenval     Cond  Variance Proportions
                    Index  Constant  LNUSDKN LNNOCTUR       D2       D3       D4
    1    4.78428    1.000    .00000   .00001   .00003   .00084   .00026   .00522
    2    1.01263    2.174    .00000   .00000   .00001   .00003   .00916   .23917
    3    1.00000    2.187    .00000   .00000   .00000   .04606   .00325   .07878
    4     .19721    4.925    .00000   .00004   .00001   .09331   .02757   .61654
    5     .00522   30.263    .00024   .01135   .00712   .00593   .00721   .00017
    6     .00065   85.909    .00009   .03717   .77512   .70984   .78789   .00755
    7     .00000 1716.993    .99966   .95143   .21771   .14399   .16466   .05256

       LNBDPIND
    1    .00000
    2    .00000
    3    .00000
    4    .00000
    5    .00006
    6    .00009
    7    .99985

Equation Number 1    Dependent Variable..   LNPOT

End Block Number   1   All requested variables entered.

Residuals Statistics:

              Min      Max     Mean  Std Dev   N

*PRED      5.0838   7.3827   6.1507    .6835  28
*RESID     -.4568    .2910    .0000    .1541  28
*ZPRED    -1.5609   1.8025    .0000   1.0000  28
*ZRESID   -2.6140   1.6654    .0000    .8819  28

Total Cases =       28

Durbin-Watson Test =   1.75426

3. MODEL

Listwise Deletion of Missing Data

Equation Number 1    Dependent Variable..   LNPOT

Block Number  1.  Method:  Enter
   LNNOCTUR LNBDPIND D2       D3       D4

Variable(s) Entered on Step Number
   1..    D4        Sezona u IV kvartalu, 1=da, 0=ne
   2..    LNBDPIND
   3..    D2        Sezona u II kvartalu, 1=da, 0=ne
   4..    D3        Sezona u III kvartalu, 1=da, 0=ne
   5..    LNNOCTUR

Multiple R           .97540
R Square             .95140
Adjusted R Square    .94036
Standard Error       .17112

Analysis of Variance
                    DF      Sum of Squares      Mean Square
Regression           5            12.61107          2.52221
Residual            22              .64417           .02928

F =      86.13924       Signif F =  .0000

------------------------- Variables in the Equation --------------------------

Variable              B        SE B       Beta  Tolerance        VIF         T

LNNOCTUR        .427720     .147313    .825889    .027301     36.628     2.903
LNBDPIND       -.045652     .367067   -.012252    .227608      4.394     -.124
D2              .024530     .240284    .015437    .096599     10.352      .102
D3              .395622     .447117    .248981    .027898     35.844      .885
D4              .248205     .091949    .156205    .659664      1.516     2.699
(Constant)     3.165343    3.532486                                       .896

------ in -------

Variable    Sig T

LNNOCTUR    .0082
LNBDPIND    .9022
D2          .9196
D3          .3858
D4          .0131
(Constant)  .3799

130

Equation Number 1    Dependent Variable..   LNPOT

Collinearity Diagnostics

Number  Eigenval     Cond  Variance Proportions
                    Index  Constant LNNOCTUR LNBDPIND       D2       D3       D4
    1    3.80560    1.000    .00001   .00005   .00000   .00143   .00047   .00866
    2    1.01112    1.940    .00000   .00001   .00000   .00007   .00953   .25807
    3    1.00000    1.951    .00000   .00000   .00000   .04832   .00340   .08435
    4     .18124    4.582    .00005   .00008   .00003   .09994   .03071   .64271
    5     .00201   43.529    .01026   .25796   .00108   .23258   .25889   .00621
    6     .00003  344.051    .98968   .74191   .99889   .61766   .69701   .00000

End Block Number   1   All requested variables entered.

Residuals Statistics:

              Min      Max     Mean  Std Dev   N

*PRED      5.0821   7.3988   6.1507    .6834  28
*RESID     -.4585    .2750    .0000    .1545  28
*ZPRED    -1.5636   1.8262    .0000   1.0000  28
*ZRESID   -2.6793   1.6072    .0000    .9027  28

Total Cases =       28

Durbin-Watson Test =   1.73085

4. MODEL

Listwise Deletion of Missing Data

Equation Number 1    Dependent Variable..   LNPOT

Block Number  1.  Method:  Enter      D2       D3       D4       LNBDPIND

Variable(s) Entered on Step Number
   1..    LNBDPIND
   2..    D2        Sezona u II kvartalu, 1=da, 0=ne
   3..    D3        Sezona u III kvartalu, 1=da, 0=ne
   4..    D4        Sezona u IV kvartalu, 1=da, 0=ne

Multiple R           .96581
R Square             .93278
Adjusted R Square    .92109
Standard Error       .19682

Analysis of Variance
                    DF      Sum of Squares      Mean Square
Regression           4            12.36423          3.09106
Residual            23              .89102           .03874

F =      79.79026       Signif F =  .0000

------------------------- Variables in the Equation --------------------------

Variable              B        SE B       Beta  Tolerance        VIF         T

D2              .669445     .105419    .421309    .663985      1.506     6.350
D3             1.666144     .105618   1.048572    .661494      1.512    15.775
D4              .260711     .105648    .164076    .661115      1.513     2.468
LNBDPIND        .889511     .202520    .238731    .989279      1.011     4.392
(Constant)    -5.096530    2.407685                                     -2.117

------ in -------

Variable    Sig T

D2          .0000
D3          .0000
D4          .0215
LNBDPIND    .0002
(Constant)  .0453

Collinearity Diagnostics

Number  Eigenval     Cond  Variance Proportions
                    Index  Constant       D2       D3       D4 LNBDPIND
    1    2.82323    1.000    .00003   .01828   .01823   .01822   .00003
    2    1.00000    1.680    .00000   .32851   .05472   .11405   .00000
    3    1.00000    1.680    .00000   .00361   .27597   .21643   .00000
    4     .17665    3.998    .00021   .64684   .64511   .64483   .00021
    5     .00012  153.970    .99976   .00276   .00597   .00647   .99976

End Block Number   1   All requested variables entered.

131

Residuals Statistics:

              Min      Max     Mean  Std Dev   N

*PRED      5.2831   7.4173   6.1507    .6767  28
*RESID     -.6124    .2564    .0000    .1817  28
*ZPRED    -1.2822   1.8718    .0000   1.0000  28
*ZRESID   -3.1112   1.3029    .0000    .9230  28

Total Cases =       28

Durbin-Watson Test =   1.18178

PRILOG 51. Ispis SPSS rezultata za model turističkih rashoda

HRVATSKA
           * * * *   M U L T I P L E   R E G R E S S I O N   * * * *
1.MODEL

Listwise Deletion of Missing Data

Equation Number 1    Dependent Variable..   LNROT

Block Number  1.  Method:  Enter
   LNBDP    LNUSDKN  D2       D3       D4

Variable(s) Entered on Step Number
   1..    D4        Sezona u IV kvartalu, 1=da, 0=ne
   2..    LNUSDKN
   3..    LNBDP
   4..    D2        Sezona u II kvartalu, 1=da, 0=ne
   5..    D3        Sezona u III kvartalu, 1=da, 0=ne

Multiple R           .78500
R Square             .61622
Adjusted R Square    .52900
Standard Error       .14898

Analysis of Variance
                    DF      Sum of Squares      Mean Square
Regression           5              .78400           .15680
Residual            22              .48827           .02219

F =       7.06498       Signif F =  .0004

------------------------- Variables in the Equation --------------------------

Variable              B        SE B       Beta  Tolerance        VIF         T

LNBDP          1.364567     .556379    .426807    .576028      1.736     2.453
LNUSDKN        -.577279     .161344   -.474035    .993806      1.006    -3.578
D2             -.257769     .085161   -.523625    .582905      1.716    -3.027
D3             -.179141     .103206   -.363903    .396883      2.520    -1.736
D4             -.392257     .092381   -.796822    .495350      2.019    -4.246
(Constant)    -7.561523    4.697761                                     -1.610

------ in -------

Variable    Sig T

LNBDP       .0226
LNUSDKN     .0017
D2          .0062
D3          .0966
D4          .0003
(Constant)  .1217

Equation Number 1    Dependent Variable..   LNROT

Collinearity Diagnostics

Number  Eigenval     Cond  Variance Proportions
                    Index  Constant    LNBDP  LNUSDKN       D2       D3       D4
    1    3.79903    1.000    .00000   .00000   .00058   .00853   .00585   .00729
    2    1.00000    1.949    .00000   .00000   .00000   .16120   .17922   .01084
    3    1.00000    1.949    .00000   .00000   .00000   .13082   .01896   .23667
    4     .19528    4.411    .00001   .00001   .00327   .57731   .39565   .49317
    5     .00567   25.880    .00107   .00103   .99605   .00013   .00017   .00000
    6     .00002  461.592    .99892   .99896   .00010   .12200   .40015   .25203

End Block Number   1   All requested variables entered.

132
Residuals Statistics:

              Min      Max     Mean  Std Dev   N

*PRED      4.5418   5.2310   4.9361    .1704  28
*RESID     -.1995    .4101    .0000    .1345  28
*ZPRED    -2.3138   1.7304    .0000   1.0000  28
*ZRESID   -1.3389   2.7526    .0000    .9027  28

Total Cases =       28

Durbin-Watson Test =   1.79892

2.MODEL

           * * * *   M U L T I P L E   R E G R E S S I O N   * * * *

Listwise Deletion of Missing Data

Equation Number 1    Dependent Variable..   LNROT

Block Number  1.  Method:  Enter      LNBDP    D2       D3       D4

Variable(s) Entered on Step Number
   1..    D4        Sezona u IV kvartalu, 1=da, 0=ne
   2..    LNBDP
   3..    D2        Sezona u II kvartalu, 1=da, 0=ne
   4..    D3        Sezona u III kvartalu, 1=da, 0=ne

Multiple R           .62682
R Square             .39291
Adjusted R Square    .28732
Standard Error       .18325

Analysis of Variance
                    DF      Sum of Squares      Mean Square
Regression           4              .49988           .12497
Residual            23              .77239           .03358

F =       3.72134       Signif F =  .0178

------------------------- Variables in the Equation --------------------------

Variable              B        SE B       Beta  Tolerance        VIF         T

LNBDP          1.448140     .683791    .452947    .577045      1.733     2.118
D2             -.249723     .104719   -.507282    .583312      1.714    -2.385
D3             -.173782     .126940   -.353017    .396967      2.519    -1.369
D4             -.381935     .113581   -.775854    .495834      2.017    -3.363
(Constant)    -7.189541    5.777241                                     -1.244

------ in -------

Variable    Sig T

LNBDP       .0452
D2          .0257
D3          .1842
D4          .0027
(Constant)  .2259

Collinearity Diagnostics

Number  Eigenval     Cond  Variance Proportions
                    Index  Constant    LNBDP       D2       D3       D4
    1    2.82426    1.000    .00000   .00000   .01601   .01098   .01366
    2    1.00000    1.681    .00000   .00000   .20983   .15464   .00035
    3    1.00000    1.681    .00000   .00000   .08236   .04346   .24758
    4     .17572    4.009    .00003   .00003   .56951   .39046   .48579
    5     .00002  397.972    .99996   .99997   .12229   .40046   .25262

End Block Number   1   All requested variables entered.

Residuals Statistics:

              Min      Max     Mean  Std Dev   N

*PRED      4.6566   5.1666   4.9361    .1361  28
*RESID     -.2819    .4688    .0000    .1691  28
*ZPRED    -2.0545   1.6937    .0000   1.0000  28
*ZRESID   -1.5384   2.5583    .0000    .9230  28

Total Cases =       28

Durbin-Watson Test =   1.18479

133
ŠPANJOLSKA

1.MODEL
           * * * *   M U L T I P L E   R E G R E S S I O N   * * * *

Listwise Deletion of Missing Data

Equation Number 1    Dependent Variable..   LNROT

Block Number  1.  Method:  Enter
   LNBDP    LNUSDESP D2       D3       D4

Variable(s) Entered on Step Number
   1..    D4        Sezona u IV kvartalu, 1=da, 0=ne
   2..    LNUSDESP
   3..    D2        Sezona u II kvartalu; 1=da, 0=ne
   4..    D3        Sezona u III kvartalu; 1=da, 0=ne
   5..    LNBDP

Multiple R           .99569
R Square             .99140
Adjusted R Square    .98944
Standard Error       .04209

Analysis of Variance
                    DF      Sum of Squares      Mean Square
Regression           5             4.49171           .89834
Residual            22              .03898           .00177

F =     507.03626       Signif F =  .0000

------------------------- Variables in the Equation --------------------------

Variable              B        SE B       Beta  Tolerance        VIF         T

LNBDP          1.795076     .203377   1.196215    .021290     46.969     8.826
LNUSDESP        .751299     .370082    .274516    .021386     46.759     2.030
D2              .092386     .022541    .099450    .664175      1.506     4.099
D3              .343824     .022564    .370112    .662831      1.509    15.238
D4              .122899     .023292    .132296    .622056      1.608     5.276
(Constant)   -15.366278    2.414167                                     -6.365

------ in -------

Variable    Sig T

LNBDP       .0000
LNUSDESP    .0546
D2          .0005
D3          .0000
D4          .0000
(Constant)  .0000

Equation Number 1    Dependent Variable..   LNROT

Collinearity Diagnostics

Number  Eigenval     Cond  Variance Proportions
                    Index  Constant    LNBDP LNUSDESP       D2       D3       D4
    1    3.17594    1.000    .00000   .00000   .00066   .01378   .01350   .01285
    2    1.00038    1.782    .00000   .00000   .00001   .20350   .28785   .00516
    3    1.00000    1.782    .00000   .00000   .00000   .12490   .04743   .30505
    4     .65335    2.205    .00000   .00000   .01947   .02886   .01665   .02237
    5     .17033    4.318    .00001   .00001   .00099   .62834   .63405   .59247
    6     .00001  759.799    .99999   .99999   .97886   .00062   .00052   .06211

End Block Number   1   All requested variables entered.

Residuals Statistics:

              Min      Max     Mean  Std Dev   N

*PRED      5.1713   6.6550   5.8566    .4079  28
*RESID     -.0651    .0704    .0000    .0380  28
*ZPRED    -1.6803   1.9574    .0000   1.0000  28
*ZRESID   -1.5458   1.6715    .0000    .9027  28

Total Cases =       28

Durbin-Watson Test =   1.72169

2.MODEL

Listwise Deletion of Missing Data

Equation Number 1    Dependent Variable..   LNROT

134

Block Number  1.  Method:  Enter      LNBDP    D2       D3       D4

Variable(s) Entered on Step Number
   1..    D4        Sezona u IV kvartalu, 1=da, 0=ne
   2..    LNBDP
   3..    D2        Sezona u II kvartalu; 1=da, 0=ne
   4..    D3        Sezona u III kvartalu; 1=da, 0=ne

Multiple R           .99488
R Square             .98979
Adjusted R Square    .98801
Standard Error       .04486

Analysis of Variance
                    DF      Sum of Squares      Mean Square
Regression           4             4.48441          1.12110
Residual            23              .04628           .00201

F =     557.15531       Signif F =  .0000

------------------------- Variables in the Equation --------------------------

Variable              B        SE B       Beta  Tolerance        VIF         T

LNBDP          1.386671     .031795    .924059    .989291      1.011    43.612
D2              .090990     .024011    .097947    .664795      1.504     3.789
D3              .344489     .024044    .370828    .662971      1.508    14.327
D4              .134249     .024097    .144513    .660086      1.515     5.571
(Constant)   -10.516584     .371183                                    -28.333

------ in -------

Variable    Sig T

LNBDP       .0000
D2          .0009
D3          .0000
D4          .0000
(Constant)  .0000

Collinearity Diagnostics

Number  Eigenval     Cond  Variance Proportions
                    Index  Constant    LNBDP       D2       D3       D4
    1    2.82324    1.000    .00006   .00006   .01829   .01826   .01821
    2    1.00000    1.680    .00000   .00000   .23649   .00066   .25959
    3    1.00000    1.680    .00000   .00000   .09615   .33084   .07020
    4     .17650    3.999    .00046   .00045   .64770   .64682   .64505
    5     .00026  104.169    .99947   .99948   .00137   .00341   .00695

End Block Number   1   All requested variables entered.

Residuals Statistics:

              Min      Max     Mean  Std Dev   N

*PRED      5.2076   6.6402   5.8566    .4075  28
*RESID     -.0864    .0849    .0000    .0414  28
*ZPRED    -1.5925   1.9228    .0000   1.0000  28
*ZRESID   -1.9264   1.8928    .0000    .9230  28

Total Cases =       28

Durbin-Watson Test =   1.52753

PORTUGAL

1.MODEL

Listwise Deletion of Missing Data

Equation Number 1    Dependent Variable..   LNROT

Block Number  1.  Method:  Enter
   LNBDP    LNUSDESC D2       D3       D4

Variable(s) Entered on Step Number
   1..    D4
   2..    LNUSDESC
   3..    D2
   4..    D3
   5..    LNBDP

Multiple R           .98462
R Square             .96949
Adjusted R Square    .96255
Standard Error       .06147

135
Analysis of Variance
                    DF      Sum of Squares      Mean Square
Regression           5             2.64076           .52815
Residual            22              .08312           .00378

F =     139.79228       Signif F =  .0000

------------------------- Variables in the Equation --------------------------

Variable              B        SE B       Beta  Tolerance        VIF         T

LNBDP          1.012150     .318076    .894033    .017572     56.910     3.182
LNUSDESC       -.016506     .602069   -.007692    .017619     56.757     -.027
D2              .052374     .032991    .072712    .661178      1.512     1.588
D3              .288822     .033151    .400975    .654803      1.527     8.712
D4              .108982     .033918    .151300    .625537      1.599     3.213
(Constant)    -4.155658    3.247850                                     -1.280

------ in -------

Variable    Sig T

LNBDP       .0043
LNUSDESC    .9784
D2          .1267
D3          .0000
D4          .0040
(Constant)  .2140

Equation Number 1    Dependent Variable..   LNROT

Collinearity Diagnostics

Number  Eigenval     Cond  Variance Proportions
                    Index  Constant    LNBDP LNUSDESC       D2       D3       D4
    1    3.17300    1.000    .00000   .00000   .00054   .01377   .01330   .01294
    2    1.00063    1.781    .00000   .00000   .00002   .20213   .28475   .00478
    3    1.00000    1.781    .00000   .00000   .00000   .12348   .04754   .30691
    4     .65674    2.198    .00000   .00000   .01593   .03106   .01512   .02310
    5     .16962    4.325    .00001   .00001   .00089   .62521   .62794   .59671
    6     .00001  698.596    .99999   .99998   .98262   .00434   .01135   .05555

End Block Number   1   All requested variables entered.

Residuals Statistics:

              Min      Max     Mean  Std Dev   N

*PRED      5.6047   6.7066   6.1118    .3127  28
*RESID     -.1639    .0832    .0000    .0555  28
*ZPRED    -1.6213   1.9019    .0000   1.0000  28
*ZRESID   -2.6666   1.3533    .0000    .9027  28

Total Cases =       28

Durbin-Watson Test =    .92425

2. MODEL

Listwise Deletion of Missing Data

Equation Number 1    Dependent Variable..   LNROT

Block Number  1.  Method:  Enter      LNBDP    D2       D3       D4

Variable(s) Entered on Step Number
   1..    D4
   2..    LNBDP
   3..    D2
   4..    D3

Multiple R           .98462
R Square             .96948
Adjusted R Square    .96418
Standard Error       .06012

Analysis of Variance
                    DF      Sum of Squares      Mean Square
Regression           4             2.64075           .66019
Residual            23              .08312           .00361

F =     182.67666       Signif F =  .0000

------------------------- Variables in the Equation --------------------------

Variable              B        SE B       Beta  Tolerance        VIF         T

LNBDP          1.020793     .041470    .901667    .988794      1.011    24.615
D2              .052439     .032185    .072801    .664557      1.505     1.629

136
D3              .288926     .032212    .401119    .663438      1.507     8.970
D4              .108771     .032308    .151007    .659466      1.516     3.367
(Constant)    -4.243939     .414905                                    -10.229

------ in -------

Variable    Sig T

LNBDP       .0000
D2          .1169
D3          .0000
D4          .0027
(Constant)  .0000

Collinearity Diagnostics

Number  Eigenval     Cond  Variance Proportions
                    Index  Constant    LNBDP       D2       D3       D4
    1    2.82324    1.000    .00009   .00009   .01828   .01827   .01821
    2    1.00000    1.680    .00000   .00000   .17020   .02045   .30537
    3    1.00000    1.680    .00000   .00000   .16234   .31136   .02401
    4     .17638    4.001    .00067   .00065   .64780   .64738   .64522
    5     .00037   86.894    .99924   .99926   .00137   .00254   .00719

End Block Number   1   All requested variables entered.

Residuals Statistics:

              Min      Max     Mean  Std Dev   N

*PRED      5.6042   6.7068   6.1118    .3127  28
*RESID     -.1641    .0833    .0000    .0555  28
*ZPRED    -1.6230   1.9026    .0000   1.0000  28
*ZRESID   -2.7300   1.3849    .0000    .9230  28

Total Cases =       28

Durbin-Watson Test =    .92489

137
11. POPIS KORIŠTENIH KRATICA I STRANIH IZRAZA

1993 SNA
Sustav društvenih računa iz 1993.godine
BNP
Bruto nacionalni proizvod
BOP
Balance of Payments, hrvatski izraz: platna bilanca
BPM5
5.izdanje Priručnika o platnim bilancama u izdanju Međunarodnog
monetarnog fonda
EBOPS
Extended Balance of Payments Services (Proširena platna bilanca usluga)
ECB
European Central Bank (Europska Centralna Banka)
ESC
Kratica za portugalski escudo
ESP
Kratica za španjolsku pesetu
EU
European Union (Europska unija)
EUROSTAT Statistical Office of the European Communities (Statistički ured za EU)
FATS
Foreign Affiliate Trade Statistics
FDI
Foreign Direct Investment , hrvatski izraz: direktne strane investicije
GATS
General Agreement on Trade in Services
GATT
General Agreement on Tariffs and Trade
GNP
Gross National Product (Bruto nacionalni proizvod)
HRK
Kratica za hrvatsku kunu (KN)
IMF
International Monetary Fund (Međunarodni monetarni fond)
ISIC
International Standard Industrial Classification of all Economic Activities
(Međunarodna klasifikacija svih ekonomskih aktivnosti)
ITRS
International Transactions Reporting Systems (Sustav platnog prometa s
inozemstvom)
NACE
Nomenclature Generale des Activities economiques dans le Communaritees
Europeenes (Međunarodna klasifikacija svih ekonomskih aktivnosti za EU)
OECD
Organization for Economic Cooperation and Development  (Organizacija za
ekonomsku suradnju i razvoj)
SAD
Sjedinjene Američke Države
SICTA
Standard International Classification of Tourism Activities (Međunarodna
klasifikacija aktivnosti iz turizma)
UNSTAT
Statistički ured pri Ujedinjenim narodima
USD
Kratica za američki dolar
WTO
World Trade Organization (Svjetska trgovinska organizacija)