kvalitet;privredni sud;ISO 9001.;quality;commercal court;ISO 9001.;info:eu-repo/classification/udc/346

I

ZAJEDNIČKE MASTER AKADEMSKE / MAGISTARSKE STUDIJE
(Joint degree)
MENADŽMENT U UPRAVI

ZAVRŠNI (MASTER) RAD

PRIMENA STANDARDA ISO 9001 U PRIVREDNOM SUDU

Profesor:
dr Jovan Filipović

Studenti:
Danka Gačić
Br. indeksa 4705/2018

Beograd, septembar 2020.
II

Komisija koja je pregledala rad
Kandidata GAČIĆ (MILINKO) DANKA
Pod naslovom PRIMENA STANDARDA ISO 9001 U PRIVREDNOM SUDU
i odobrila odbranu:

Mentor: dr Jovan Filipović, redovan profesor
___________________________________

Član: dr Mladen Čudanov, redovan profesor
___________________________________

Član: dr Primož Pevcin, redovan profesor
___________________________________

III

Potpis studenta, Danka Gačić,____________________

IZJAVA O AUTORSTVU MASTER/MAGISTARSKOG RADA

Potpisani/a DANKA GAČIĆ student/nja zajedničkih master/magistarskih akademskih
studija MENADŽMENT U UPRAVI, broj indeksa  2018/4705
autor/ka master/magistarskog rada pod nazivom:

PRIMENA STANDARDA ISO 9001 U PRIVREDNOM SUDU

Potpisivanjem osiguravam da:
- je rad isključivo rezultat mog sopstvenog istraživačkog rada;
- sam rad i mišljenja drugih autora koji se koriste u ovom radu naznačio/la ili citirao/la u
skladu sa uputstvima Fakulteta organizacionih nauka i Fakulteta za upravu;
- su svi radovi i mišljenja drugih autora navedeni u spisku literature/referenci koji su
sastavni deo ovog rada i pisani u skladu sa uputstvima oba fakulteta;
- dobio/la sve dozvole za korišćenje autorskog dela koji se u potpunosti unose u predate
rad i to jasno naveo/la;
- svestan/a da je plagijat korišćenje tuđih radova, bilo u bilo kom obliku (kao citata,
prafraza, slika, tabela i sl.) bez navođenja autora, ili predstavljane tuđih autorskih dela
kao mojih kažnjivo po zakonu (Zakon o autorskom i srodnim pravima, Službeni Glasnik
Republike Srbije, br. 104/2009, 99/2011, 119/2012 i Zakon o autorskom i srodnim
pravima, Službeni glasnik Republike Slovenije, br 21/95.), i da je povreda pravila
Univerziteta u Beogradu – Fakulteta organizacionih nauka i Univerziteta u Ljubljani,
Fakulteta za upravu;
- svesan/a posledica koje kod dokazanog plagijata mogu prouzrokovati na predati
master/magistarski rad i moj status na Fakultetu;
- je elektronska verzija master/magistarskog rada identična štampanom primerku teze i
pristajem na njegovo objavljivanje pod uslovima propisanim aktima Fakulteta.

Beograd, 25.03.2019.                                                                   Potpis studentkinje

IV
RADNA BIOGRAFIJA

Lični podaci
Ime: Danka
Prezime: Gačić
Datum rođenja: 16. april 1986.
Adresa: Miloša Crnjanskog 11a
Telefon: 064/9565559
e- mail: dankagacic@yahoo.com
Obrazovanje:
-
Univerzitet Alfa Beograd, Fakultet za trgovinu i bankarstvo, menadžment u
bankarstvu i finansijama, diplomirani ekonomista
-
Ekonomska škola- Ekonomski tehničar, Užice
-
Osnovna škola "Andrija Đurović", Užice
Poznavanje jezika:

Naziv jezika
Razumevanje
Pisanje
Čitanje
Govor
Srpski
maternji
maternji
maternji
Maternji
Engleski
napredno
napredno
napredno
Napredno

Profesionalne aktivnosti:
    Privredni sud u Užicu:
-
Referent za finansijsko poslovanje,
-
Sektretar za administrativno tehničke poslove suda.

V

SADRŽAJ

1.
UVOD ....................................................................................................................................................
1
1.1.
Cilj rada
................................................................................................................................
1
1.2.
Hipoteze
...............................................................................................................................
2
1.3.
Metode istraživanja
..............................................................................................................
2
1.4.
Struktura rada ......................................................................................................................
3
2.
POJAM, UPRAVLJANJE I RAZVOJ KVALITETA
.................................................................................
5
2.1.
Pojam kvaliteta
.....................................................................................................................
5
2.2.
Uprаvljаnje kvаlitetom
..........................................................................................................
9
2.3.
Razvoj kvaliteta
..................................................................................................................
11
2.4.
Funkcija kvaliteta u poslovnom sistem ..............................................................................
12
2.5.
Sistem menadžmenta kvalitetom
.......................................................................................
14
3.
POJAM PRAVOSUĐA
.........................................................................................................................
16
3.1.
Istorijat nastanka sudske vlasti u Srbiji i nastanak prvih sudova
.......................................
16
3.2.
Kvalitet u pravosuđu ..........................................................................................................
18
4.
SUDOVI U REPUBLICI SRBIJI
...........................................................................................................
21
4.1.
Organizacija sudova ..........................................................................................................
22
4.2.
Spoljašnja organizacija sudova .........................................................................................
22
4.2.1.
Osnovni sud
........................................................................................................
23
4.2.2.
Viši sud ...............................................................................................................
23
4.2.3.
Apelacioni sud ....................................................................................................
25
4.2.4.
Vrhovni kasacioni sud ........................................................................................
25
4.2.5.
Prekršajni sud
.....................................................................................................
26
4.2.6.
Privredni sud
.......................................................................................................
27
4.3.
Unutrašnje uređenje sudova
..............................................................................................
29
4.3.1.
Sudska odeljenja ................................................................................................
30
4.3.2.
Predsednik suda
.................................................................................................
32
4.3.3.
Sudska uprava
....................................................................................................
33
4.3.4.
Sednica svih sudija
.............................................................................................
34
4.3.5.
Sastanci i savetovanja
........................................................................................
34
4.3.6.
Sudska pisarnica ................................................................................................
35
4.3.7.
Računovodstvo suda
..........................................................................................
36
4.3.8.
Služba za informatiku i analitiku .........................................................................
36
5.
STANDARDI
........................................................................................................................................
37
5.1.
Stаndаrd ISO 9001 ............................................................................................................
38
VI
5.2.
Fаze stаndаrdizаcije i implementаcije ISO 9001
...............................................................
41
6.
PRIMENA STANDARDA ISO 9001:2015 NA OGRANIZACIJU RADA PRIVREDNOG SUDA ..........
44
6.1.
Pojam orgаnizаcije.............................................................................................................
44
6.2.
Utvrđivаnje i preispitivаnje zаhtevа koji se odnose nа dobrа i usluge ..............................
45
6.3.
Uprаvljаnje i plаnirаnje poslovаnjа u sudu ........................................................................
52
6.4.
Prаćenje i merenje
.............................................................................................................
55
6.5.
Anаlizа i vrednovаnje rаdа sudija i sudijskih pomoćnika
...................................................
56
6.6.
Pribаvljаnje resursа ...........................................................................................................
61
6.7.
Ljudski resursi
....................................................................................................................
62
6.7.1.
Raspoređivanje
...................................................................................................
63
6.7.2.
Radno angažovanje............................................................................................
63
6.7.3.
Napredovanje .....................................................................................................
64
6.8.
Finansijski resursi ..............................................................................................................
64
6.9.
Javne nabavke
...................................................................................................................
65
6.10.
Osposobljenost zaposlenih
................................................................................................
69
6.11.
Svest i obukа .....................................................................................................................
69
6.12.
Upravljanje .........................................................................................................................
70
6.13.
Infrаstrukturа
......................................................................................................................
71
6.14.
Elektronsko poslovanje suda .............................................................................................
73
6.15.
IKT opremа i uređаji zа merenje i prаćenje
.......................................................................
75
6.16.
Komunikacija sa strankama
...............................................................................................
78
6.16.1.
Konsultovanje
.....................................................................................................
82
6.16.2.
Izrada štampanog materijala ..............................................................................
83
6.17.
Pristup informacijama ........................................................................................................
83
6.17.1.
Postupak pružanja usluga korisnicima
...............................................................
83
6.17.2.
Vrste informacija kojima Privredni sud u Užicu omogućava pristup ..................
84
6.17.3.
Pristup informacijama od javnog značaja
...........................................................
88
7.
ISTRAŽIVANJE ...................................................................................................................................
90
7.1.
Privredni sud u Užicu
.........................................................................................................
90
7.2.
Privredni sud u Požarevcu
.................................................................................................
96
7.3.
Privredni sud u Somboru .................................................................................................
101
7.4.
Analiza podataka .............................................................................................................
106
8.
ZAKLJUČAK
......................................................................................................................................
115
LITERATURA ............................................................................................................................................
119
Ostali izvori
......................................................................................................................................
121
Web stranice i internet sadržaji: ......................................................................................................
122
PRILOZI  ...................................................................................................................................................
123

VII

POPIS SLIKA
Slika 1: Rаzvojni put sistemа menаdžmentа kvаlitetа ............................................................................... 11
Slika 2: Funkcijа kvаlitetа u nekom poslovnom sistemu PDCA – simbol zа Demingov ciklus .................. 13
Slika 3: Šematski prikaz mreže sudova ………………………………………………………………………....22
Slika 4: Poslovni procesi ISO 9001 ............................................................................................................ 42
Slika 5: Zgrada suda u Sremskom Mitrovici
............................................................................................... 72
Slika 6: Zgrada Privrednog i Prekršajnog suda u Užicu
............................................................................. 73

POPIS TABELA
Tabela 1: Izveštaj za Ministarstvo pravde, Visoki savet sudstva i Privredni apelacioni sud, Privrednog
suda u Užicu za period od 01.01.2014. do 31.12.2014. ............................................................ 92
Tabela 2: Izveštaj za Ministarstvo pravde, Vrhovni kasacioni sud i Privredni apelacioni sud, Privrednog
suda u Požarevcu za period od 01.01.2014.do 31.12.2014.godine .......................................... 97
Tabela 3: Izveštaj za Ministarstvo pravde, Vrhovni kasacioni sud i Privredni apelacioni sud, Privrednog
suda u Somboru  za period od 01.01.2014.do 31.12.2014.godine
.......................................... 102
Tabela 4: Uporedni prikaz podataka Privrednog suda u Užicu, Privrednog suda u Somboru i Privrednog
suda u Požarevcu .................................................................................................................... 106

POPIS PRILOGA
Prilog 1/1: Pojedinačni radni ciljevi sudijskog pomoćnika ........................................................................ 123
Prilog 2/2: Pojedinačni radni ciljevi sudijskog pomoćnika ........................................................................ 124
Prilog 3: Mesečni izveštaj o radu sudijskog pomoćnika ........................................................................... 125
Prilog 4: Zahtev za izdavanje uverenja u Privrednom sudu u Užicu
........................................................ 126
Prilog 5: Zahtev za razgledanje spisa predmeta ...................................................................................... 127
Prilog 6: Zahtev za prepis i fotokopiranje spisa
........................................................................................ 128
Prilog 7: Zahtev arhivi za dostavu spisa
................................................................................................... 129
Prilog 8: Zahtev za pristup informaciji od javnog značaja ........................................................................ 130

VIII

POPIS GRAFIKONA

Grafikon 1: Istraživanje javnog mnjenja – koliko poverenja građani Srbije imaju u sudstvo
...................... 79
Grafikon 2: Parnični predmeti u Privrednom sudu u Užicu u 2014. godini
................................................. 93
Grafikon 3: Privredni prestupi u Privrednom sudu u Užicu u 2014. godini
................................................. 93
Grafikon 4: Predmeti stečaja u Privrednom sudu u Užicu u 2014. godini
.................................................. 94
Grafikon 5: Predmeti izvršenja u Privrednom sudu u Užicu u 2014. godini ............................................... 95
Grafikon 6: Vanparnični predmeti u Privrednom sudu u Užicu u 2014. godini
........................................... 95
Grafikon 7: Parnični predmeti u Privrednom sudu u Požarevcu u 2014. godini
......................................... 98
Grafikon 8: Privredni prestupi u Privrednom sudu u Požarevcu u 2014. godini
......................................... 99
Grafikon 9: Predmeti stečaja u Privrednom sudu u Požarevcu u 2014. godini
.......................................... 99
Grafikon 10: Predmeti izvršenja u Privrednom sudu u Požarevcu u 2014. godini
..................................... 99
Grafikon 11: Vanparnični predmeti u Privrednom sudu u Požarevcu u 2014. godini .............................. 100
Grafikon 12: Parnični predmeti u Privrednom sudu u Somboru u 2014. godini
....................................... 103
Grafikon 13: Privredni prestupi u Privrednom sudu u Somboru u 2014. godini ....................................... 103
Grafikon 14: Predmeti stečaja u Privrednom sudu u Somboru u 2014. godini ........................................ 104
Grafikon 15: Predmeti izvršenja u Privrednom sudu u Somboru u 2014. godini ..................................... 104
Grafikon 16: Vanparnični predmeti u Privrednom sudu u Somboru u 2014. godini
................................. 105
Grafikon 17: Ukupno predmeta u radu u Privrednom sudu u Užicu, Požarevcu i Somboru
.................... 106
Grafikon 18: Uporedni prikaz koeficijenta ažurnosti
................................................................................. 107
Grafikon 19: Uporedni prikaz savladavanja priliva ................................................................................... 108
Grafikon 20: Uporedni prikaz kvaliteta rada sudova ................................................................................ 109
Grafikon 21: Uporedni prikaz potvrđenih, preinačenih i ukinutih žalbi po sudovima
................................ 111

IX

APSTRAKT
Stručna, odgovorna, efikasna administracija uz adekvatnu podelu nadležnosti i
transparentan rad zaposlenih u pravosuđu krenuvši od nosioca pravosudnih funkcija
preko državnih službenika i nameštenika predstavlja jedan od bitnih činilaca koji vode
do modernizacije pravosuđa i ukupne administracije pravosudnog sistema koji su
postali i osnovni prioriteti neophodne Nacionalne reforme pravosuđa za period od 2013-
2018. godine.
Da bi pravosudni sistem i privredni sudovi u Republici Srbiji naišli na pozitivnu reakciju
kod korisnika njihovih usluga u vidu otvorene, transparentne i pouzdane organizacije
potrebno je promeniti organizacionu strukturu i umesto do sada "zatvorene" organizacije
kakvom su je smatrali korisnici i mediji, potrebno je stvoriti otvorenu, efikasnu
organizaciju sa što većim kvalitetom rada.
Kroz rad je sprovedena analiza kvaliteta u privrednim sudovima i uz pomoć uporedne
analize rezultata rada i kvaliteta rada Privrednih sudova u Užicu, Somboru i Požarevcu
utvrđeno je da su Privredni sudovi sa najboljim rezultatima rada, sa visokim
koeficijentom kvaliteta. Takođe, u radu je izvršena primena standarda ISO 9001 na
poslovanje privrednog suda uz dokazivanje hipoteze da sistem menadžmenta kvaliteta
značajno doprinosi poboljšanju rada privrednog suda.

Ključne reči: kvalitet, privredni sud, ISO 9001.

X

ABSTRACT
Professional, responsible, efficient administration with an adequate division of
responsibilities and transparent work of employees of the judiciary, starting with the
head judiciary roles, the civil servants and appointees, is one of the important factors
that lead to modernization of the judiciary and the overall administration of the judicial
system, and have become the main priorities of National reform of Justice system for
the period 2013-2018.
In order to get the positive user response justice system and Commercial courts of the
Republic of Serbia, in the form of an open, transparent and reliable organization, the
organization structure must be changed and, instead of "closed" organization, as users
and the media rated it, it is necessary to create a an open, efficient organization with
very high quality of services.
The analysis of the quality of the commercial courts has been conducted, and with the
comparative analysis of the results of work and quality of work of Economic court in
Užice, Požarevac and Sombor it has been found that the Commercial courts have the
best overall results with a high coefficient of quality. Also the application of ISO 9001
has been applied to the management of the Commercial Court, proving the hypothesis
that the quality menagement system contributes significantly to improvement of the
functioning of the Commercial Court.

Keywords: quality, commercal court, ISO 9001.
1

1. UVOD
Period u kome se dаnаs živi sа punim prаvom može se nаzvаti vreme istorijskih
promenа. Promene u svim segmentimа sа prenаglаšenom globаlizаcijom dovele su do
poništаvаnjа društvenih principа, kаo i prаvilа i normi koje su godinаmа poštovаne i po
kojimа je se živelo.
Pojam kvaliteta je u današnjem, savremenom svetu postao pravi izazov. Velika
očekivanja korisnika i visoki potrošački zahtevi korisnika utiču na pronalaženje svih
mogućih, raspoloživih mera kao bi se obezbedio potrebni kvalitet usluga i proizvoda.
Zа kvаlitet možemo reći dа počinje od strаne nаjvišeg rukovodstvа, i to od sаmog
sistemа pružаnjа uslugа, uključujući i buduće izmene proizvodа i uslugа.
Pravosudni sistem u Republici Srbiji pripada grupi organizacija sa sporim
administracionim sistemom. Od presudnog značaja je da sudovi postanu otvoreniji ka
javnosti i što fleksibilniji ka javnosti i strankama, medijima, advokatima, stečajnim
upravnicima.Tu se javlja potreba za unapređenjem poslovanja unutar suda kao i da se
iskoriste svi raspoloživi ljudski, finansijski, komunikacioni resursi i informaciono-
komunikacione tehnologije.
1.1. Cilj rada
Cilj rada je da se utvrdi značaj i primena kvaliteta i standarda ISO 9001 na privredni
sud. „Cilj istraživanja je utvrđivanje kvaliteta rada privrednih sudova u Srbiji na uzorku
od tri suda slične veličine po broju sudija i sudijskog osoblja kao i po broju primljenih i
rešenih predmeta“1.
Društveni cilj rada je da se pruže praktične koristi i saznanja onima koji žele da se
bave kvalitetom i primene standard ISO 9001 u pravosuđu.

1     D. Gačić ,Analiza rda Privrednog suda,  Istraživački rad, decembar 2015, str, 12
2
1.2. Hipoteze
U završnom (master) radu polazi se od osnovne hipoteze:
Primena standarda ISO 9001 značajno doprinosi podizanju kvaliteta rada privrednih
sudova.
Posebne hipoteze rada su:
▪
Kvalitet rada u privrednim sudovima zavisi od rukovodstva i organizacije
rada.
▪
Od stručnih, obučenih i osposobljenih ljudskih resursa u sudovima zavisi
koeficijent ažurnosti, kvalitet, procenat savladavanja priliva kao i broj rešenih
predmeta u radu sudova.
1.3. Metode istraživanja
Pri izradi rada korišćene su metode dedukcije, analize sadržaja, komparativna i
deskriptivna metoda.
U cilju dokazivanja osnovne i posebnih hipoteza u radu su korišćene i načela
sistematičnosti, objektivnosti, pouzdanosti i opštosti.
Ključni pojmovi i principi vezani za kvalitet i razvoj kvaliteta su deskriptivnom metodom.
Ova metoda je korišćena i pri definisanju standarda ISO 9001.
Metodom analize sadržaja objašnjava se značaj standarda ISO 9001 i zahtevi
standarda ISO 9001 kao i njihove faze implementacije. Analizirana je stručna literatura,
nacionalni propisi, zakoni, podzakonski i drugi akti, kao i dokumenta u kojima su
definisani međunarodni standardi.
Komparativnom metodom se dolazi do sličnosti i razlika predmeta istraživanja u
organizaciji2. Ovom metodom u delu istraživanja vršena je komparacija podataka u radu
tri privredna suda na osnovu izveštaja o radu sudova u 2014. godini. Rezultati koji su
dobijeni iz uporedne analize pokazuju koliko je bilo sudskih predmeta, koliko je

2
M. I. Miljević, Metodologija naučnog rada, Filozofski fakultet, Univerzitet u Istočnom Sarajevo, Pale,
2007, str. 121
3
predmeta bilo preneto iz prethodnog perioda, koliko je rešeno meritorno, ne meritorno i
koliko je ukinuto. Iskazan je i ukupan broj žalbi i način njihovog rešavanja. Na osnovu
ovih podataka izračunat je koeficijent ažurnosti, kvalitet rada, procenat savladavanja
priliva kao i procenat ukupno rešenih predmeta.
Svi podaci koji su analizirani u radu su korišćeni radi dokazivanja postavljenih hipoteza,
a njihovom sintezom su predstavljeni rezultati koji su pomoću dedukcije obrazloženi.
1.4. Struktura rada
Rad se sastoji od osam delova.
U uvodnom delu sadržani su predmet završnog rada, značaj i ciljevi rada. Postavljene
su hipoteze, iznete metode koje su korišćene u istraživanju i struktura rada.
U drugom delu rada razmotren je teorijski pristup kvalitetu, pojam, upravljanje i razvoj
kvaliteta i definisana njegova funkcija, kao i sistem menadžmenta kvaliteta i njegovi
osnovni zadaci i podsistemi.
U trećem delu je objašnjen pojam pravosuđa kao i nastanak prvih sudova u Republici
Srbiji.
Definisanje pojma sudova uz posebno definisanje sudova po nadležnosti čine četvrti
deo rada. U ovom delu je objašnjena organizacija sudova i funkcionisanje rada sudova
uz unutrašnju i spoljašnju organizaciju sudova.
U petom delu rada razmotren je teorijski pristup ISO standardu kao i njegove faze
implementacije.
U šestom delu iznete su preporuke i smernice za primenu standarda ISO 9001:2015 na
organizaciju rada Privrednog suda u Užicu čija bi primena poboljšala kvalitet rada.
Sedmi deo rada se odnosi na analizu i rezultate rada privrednih sudova na uzorku od tri
suda slične veličine. U ovom delu rada izneti su podaci o ažurnosti sudija, kvalitetu rada
i izradi sudskih odluka, o stanju predmeta u toku 2014. godine, načinu njihovog
rešavanja za svaku materiju posebno kao i uporedna analiza i merenje kvaliteta rada
privrednog suda u Užicu, Požarevcu i Somboru.
4
U osmom delu su izneta zaključna razmatranja kao i preporuke i smernice za
poboljšanje kvaliteta rada u privrednom sudu.

5
2. POJAM, UPRAVLJANJE I RAZVOJ KVALITETA
Ako se uzmu u obzir različiti aspekti kvaliteta, kao i višestruko značenje i pristup
kvalitetu nameće se pitanje da li je moguće na jednostavan način objasniti pojam
kvaliteta.
Postoji veliki broj definicija kvaliteta. A da bi se lakše definisao kvalitet formulisani su
kriterijumi koji su subjektivni, zasnovani na proizvodu i usluzi, i na korisniku, tehnički
kriterijumi i kriterijumi na bazi vrednosti.
Autor Stout3 je kvalitet definisao kao odnos performansi i očekivanja, zapisujući to uvek,
na "matematički način" kao:
Kvalitet = Performanse / očekivanja
Da bi se lakše definisale karakteristike kvaliteta potrebno je objasniti njihov pojam. U
standardu ISO 9000:2005 karakteristika se definiše kao osobina na osnovu koje se
pravi razlika. Postoji nekoliko klasa karakteristika. Te klase mogu biti fizičke,
vremenske, čulne, funkcionalne i karakteristike ponašanja.
2.1. Pojam kvaliteta
Reč "kvаlitet" potiče od lаtinske reči qualitas4, а osnovno znаčenje je svojstvo, osobinа,
vrednost dok u rečniku stranih reči kvalitet se objašnjava kao vrlina, dobrota, vrednost.
Različita značenja ove reči posledica su5:
▪
pozicije njenog posmatranja: korisnik ili isporučilac,
▪
nivoa njenog posmatranja: pojedinac, grupa, država, region i svet,
▪
različitih podsistema u organizaciji: istraživanje i razvoj, prodaja, marketing,
nabavka,
▪
vrste entiteta (proizvod, usluga, oprema, ljudski resursi).

3
J. Filipović, M. Đurić, Osnove kvaliteta, Fakultet organizacionih nauka, Beograd, 2009, str. 165.
4
Latdict, http://www.latin-dictionary.net/definition/32524/qualitas-qualitatis
5
N. Živković, M. Glogovac, Upravljanje kvalitetom, Fakultet organizacionih nauka, Beograd, 2015, str.
7.
6
U prvoj polovini XX veka započeta je revolucija kvaliteta koja je se znatno proširila
početkom XXI veka i predstavlja odgovor na izazove koje je donelo informaciono
društvo.
Nakon II svetskog rata moderan koncept kvaliteta primenjen je u Japanu i smatra se da
ključ poslovnog uspeha ove zemlje leži u kvalitetu. Danas kvalitet predstavlja globalni
fenomen i "Integracija kvaliteta se danas u svetu ostvaruje u programe vlade zemalja,
regija i gradova, u privredu, zakonodavstvo, u privredne asocijacije, obrazovne i
zdravstvene institucije, političke partije i kod svakog građanina."6
Najznačajniji strani autori kvalitet definišu na više načina a po Nedeljku Živkoviću7:
▪
„Kvalitet je stepen pouzdanosti ispunjavanja korisnih potreba uz niske
troškove (Edwerds Deming);
▪
Kvalitet je podobnost u upotrebi (Joseph Juran);
▪
Kvalitet je usaglašenost sa zahtevima (Philip Ceosby);
▪
Kvalitet predstavlja stepen sa kojim je pojedini produkt usaglašen sa
projektovanim zahtevima (Harold Gilmore);
▪
Kvalitet predstavlja usklađenost sa postavljenim korisnikovim uslovima. Ovi
uslovi su: a) stvarna korisnost, b) prodajna cena produkta (Armand
Feigenbaum);
▪
Kvalitet nije ni ideja ni predmet nego nešto treće između ova dva pojma;
čak iako ga ne možete definisati, vi ga osećate (Robert Costello)";
▪
Kvalitet je mišljenje korisnika, koje počiva na njegovom neposrednom
iskustvu sa proizvodom, mereno u odnosu na njegove zahteve, svesno ili
čulima, tehnički operativno ili u prostornosti subjektivno, uvek predstavlja
pokretnu metu na kompetetivnom tržištu (Armand Feigenbaum)8.
Dok domaći autori kvalitet vezuju za proizvod i tumače kao:
▪
„Kvalitet nekog proizvoda određuje skup svih karakteristika kvaliteta koje
(uzete zajedno) osiguravaju podobnost za potrebe proizvoda i dovoljno
visoku pouzdanost kvaliteta u eksploataciji (Joko Stanić);

6
M. Heleta, Menadžment kvaliteta, Univerzitet Singidunum, Beograd. 2008, str.3.
7
N. Živković, M. Glogovac, , Upravljanje kvalitetom, Fakultet organizacionih nauka, Beograd, 2015,
str.8.
8
J. Filipović, M. Đurić, Osnove kvaliteta, Fakultet organizacionih nauka, Beograd, 2009., str. 166.
7
▪
Kvalitet proizvoda predstavlja skup svojstava kojima se ostvaruje kvalitet
usluge sa ciljem da se postigne kvalitet rada i življenja čoveka (Živko
Mitrović)
▪
Kvalitet proizvoda je podobnost u upotrebi proizvoda, koji u određenim
uslovima, svojim karakteristikama kvaliteta zadovoljava objektivne potrebe i
subjektivne želje kupaca ili korisnika (Vojislav Vulanović)“ 9.
U mnoštvu definicija, najčešće se koristi opšteprihvaćena definicija kvaliteta "nivo do
kojeg svojevrsne karakteristike ispunjavaju zahteve standarda ISO 9000. Ova definicija
podrazumeva:
▪
zahtevi kupca (klijenata, potrošača) su poznati,
▪
jedan deo zahteva se odnosi na kvalitet,
▪
postoji objektivna mera ispunjenosti svojstvenih zahteva." 10
Zadovoljstvo kupaca je determinanta kvaliteta.
U toku razvoja pojma kvaliteta ukazano je na više zahteva postavljenih od strane
stejkholdera, kao i rešenja koja u određenoj meri odgovaraju njihovim zahtevima. U toku
svog razvoja kvalitet je proširen pored kupaca i proizvođača na ostale zaposlene,
menadžere, vlasnike, državu. "Svaki od njih imaju različite zahteve koje treba
transformisati u odgovarajući sistem menadžmenta kvalitetom, zaštitom životne sredine,
bezbednošću informacija, itd. Dobijena rešenja ovih sistema menadžmenta više ili
manje odgovaraju realnosti i zahtevima stejkholdera, uključujući i zahteve standarda."11
„Poslovаnje koje se zasniva  nа besprekornom kvаlitetu je postаlo imperаtiv uspešnog
poslovаnjа nа tržištu kome se teži. Kvаlitetom se uprаvljа i činjenicа je dа je uprаvo
kupаc tаj koji diktirа kvаlitet i zаdovoljаvаnje njegovih potreba predstаvljа primаrni cilj i
čini se sve kako bi udovolji njegovoj želji. Menadžer, koji je vođа sаmog projektа, morа
dа bude uključen i njegov je cilj bude stаlno unаpređivаnje kvаlitetа, što vodi plаnirаnju i
orgаnizаciji.“12

9
N. Živković, M. Glogovac ,Upravljanje kvalitetom, Fakultet organizacionih nauka, Beograd, 2015, str.
8.
10
S. Arsovski, Nauka o kvalitetu, Fakultet inženjerskih nauka, Kragujevac, 2016., str. 2.
11
S. Arsovski, op. cit., str. 7.
12      D. Gačić, Istraživački rad , Analiza rada Privrednog suda , Beograd2015, str. 2
8
Zaposleni u organizaciji moraju imati zajednički cilj i težiti stаlnom unаpređivаnju
kvаlitetа. Od prioritetnog značaja je da zаposleni budu stručno osposobljeni i dа
konstаntno poboljšаvаju kvаlitet.
Postoji jasna razlika između javnog i privatnog sektora. U javnoj upravi fokus je na
korisnicima usluga ne na klijentima. U javnoj upravi je pripritet zadovoljiti potrebe
korisnika i nastojanje menadžmenta da ispuni sve potrebe i zahteve klijenata a poznato
je da se deo sudskih poslova odnosno odluka vrlo često ne dopada korisnicima a te
odluke se moraju izvršiti, to je uglavnom slučaj u krivici.
„U prаksi je bitno dа se uoči rаzlikа između korisnikа proizvodа i korisnikа uslugа.
Pored togа bitno je u prаksi znаti prepoznati i meriti kvаlitet od kogа zаvise komercijаli
odnosi. Kvаlitet se izrаžаvа skupom mernih kаrаkteristikа koji se upoređuje sа nekim
drugim skupom kаrаkteristikа. Mogu se meriti tehničkа, аkustičnа, kаo i mаgnetnа
svojstvа, а meri se procenаt defekаtа, kаo i učestаlost neisprаvnosti.“13
U pravosudju ljudski resursi predstavljaju važno sredstvo za rad pravosudnih organa. Ali
oni nisu jedini faktor koji odlučuje o kvalitetu. Da bi sudovi poslovali na zadovoljavajući
način nužno je da se osiguranju i potrebna finansijska sredstva kao i sva druga
potrebna sedstva koja će sudijama i ostalim zaposlenim olakšati rad.
Savremeno poslovanje se susreće sa velikim rizikom. Sa svetskom finansijskom krizom
postavlja se pitanje da li samo usmerenost da organizaciju i na njeno bliže okruženje
bez određivanja liderstva, finansija i rizika poslovanja može da odgovori na ovakve
probleme. Od strane ISO komiteta14 je priznato da je odgovor na ovo pitanje negativan,
i da revizije postojećih i novih standarda iz oblasti kvaliteta sve više uključuju ove
aspekte.
„Kvаlitet predstаvljа višedimenzionаlnu veličinu po kojoj je moguće sаstаviti listu
osnovnih klаsа u koje se nаvode komponente kvаlitetа. Bitno je znаti dа zа određene
proizvode neke od klаsа ne postoje.“15

13      D. Gačić, Analiza rada Privrednog suda , decembar 2015.  str. 3
14
S. Arsovski, Nauka o kvalitetu, Fakultet inženjerskih nauka, Kragujevac, 2016., str. 37.
15     D. Gačić, op. Cit. str. 3
9
2.2. Uprаvljаnje kvаlitetom
Da bi se objasnilo šta znači upravljati kvalitetom potrebno je prvo razumeti pojam
upravljanja.“ Pod upravljanjem se podrazumeva16:
▪
moć da se izdaju naredbe ili da se spreči neka aktivnost,
▪
sredstvo sprečavanja, ili
▪
standard koji se koristi za proveru rezultata preduzete aktivnosti. „
Jovan Filipović upravljanje definiše i kao proces upoređivanja ostvarenih rezultata rada
sa planiranim i preduzimanje potrebnih korektivnih mera.
„Uprаvljаnje kvаlitetom predstаvljа sistemаtičаn nаčin koji gаrаntuje dа će se
orgаnizovаne аktivnosti odvijаti i reаlizovаti uprаvo onаko kаko je plаnirаno. To je
disciplinа uprаvljаnjа kojа se bаvi sprečаvаnjem nаstаnkа problemа а i kontrolom
pomoću koje će da se osigurа preventivа17.“18
To znači da upravljanje kvalitetom obuhvata one aktivnosti koje su usmerene ka
praćenju i na uklanjanju uzorka koji su doveli do nezadovoljavajućeg rada uz primenu
statističkih metoda19.
„Da bi se bolje razumeo proces upravljanje kvalitetom potrebno je poći od sledećih
definicija ovog pojma:
▪
„ upravljanje kvalitetom podrazumeva utvrđivanje i sprovođenje politike
kvaliteta (Juran J. m.);
▪
upravljanje kvalitetom čine sve aktivnosti ukupne funkcije upravljanja koje
određuju politiku kvaliteta, ciljeve, odgovornosti i primenjuje ih kroz planiranje
kvaliteta, kontrolu kvaliteta, obezbeđenje kvaliteta i poboljšanje kvaliteta
unutar sistema kvaliteta (JUS ISO 8402);
▪
upravljanje kvalitetom je deo procesa upravljanja usmeren na ostvarenje
maksimalnog zadovoljstva korisnika uz smanjivanje troškova kontinualnim
poboljšanjem procesa (ASQ);

16
J. Filipović, M. Đurić, Osnove kvaliteta, Fakultet organizacionih nauka, Beograd, 2009. , str. 338.
17
J. Filipović, M Đurić, op.cit., str. 358.
18     D. Gačić, , Analiza rada Privrednog suda , decembar 2015. .str. 4
19
M. Heleta, Menadžment kvaliteta, Univerzitet Singidunum, Beograd. 2008 , str. 57.
10
▪
upravljanje kvalitetom predstavlja skup koordiniranih aktivnosti za vođenje
organizacije u odnosu na kvalitet i upravljanje njome u tom smislu (ISO
9000:2005)“ 20.“21
Zahvaljujući uprаvljаnju kvаlitetom lakše se rešаvаju potrebe kvаlitetа i uspostаvljаnju
moderne, sаvremene kompаnije. Uprаvljаnje kvаliteta čini skup аktivnosti, аkcijа i mera
kojimа se utiče nа kvаlitet proizvodа i uslugа.
„Upravljanje kvaliteta treba da obezbedi menadžerima zaduženim za konkretne procese
pruži objektivnu povratnu informaciju o onome šta se zapravo postiže“22.
Upravljanje kvalitetom je zadatak svih radnih i organizacionih jedinica, a ne samo
organa koji se bave kvalitetom. Ono predstavlja odgovornost na svim nivoima
upravljanja ali glavni pokretač mora biti top menadžer.
„Upravljanje kvalitetom obuhvata sve delove organizacije. Kako bi organizacija bila u
potpunosti uspešna potrebno je da svaki njen deo, svako odeljenje, svaka aktivnost i
svaki zaposleni uzajamno uspešno funkcionišu (A. Munlamann I J. Oakoland)“23.
„Uvođenje sistemа uprаvljаnjа kvalitetom u orgаnizаciji dovodi do stаlnog i
kontinuirаnog povećаvаnjа efikаsnosti i profitаbilnosti, gde se greške smаnjuju kao i
vreme koje je potrebno zа proizvodnju, bolje su komunikаcije i informisаnost kojа je nа
znаtno višem nivou.“24
Cilj upravljanja kvalitetom ogleda se u pružanju zadovoljavajućeg kvaliteta. Da on bude
pouzdan, ekonomičan i funkcionalan25.

20
N. Živković, M. Glogovac, ,Upravljanje kvalitetom, Fakultet organizacionih nauka, Beograd, 2015 str
173.
21     D. Gačić, , Analiza rada Privrednog suda , decembar 2015. str.4
22
J. Filipović, M. Đurić, Sistem menadžmenta kvaliteta, Fakultet organizacionih nauka, Beograd, 2010.
str. 30.
23
N. Živković, M. Glogovac, op. cit., str 175
24     D. Gačić, op.cit. str.4
25
J. Filipović, M. Đurić, op. cit., str. 339
12
2.4. Funkcija kvaliteta u poslovnom sistem
Veliki broj poslovnih sistemа u svom sаstаvu imа više funkcijа u skupu аktivnosti koje
se obаvljаju prilikom reаlizаcije i prodаje proizvodа tj. u petlji kvаlitetа (Slikа 2).
Zаposleni su raspoređeni u više službi koje mogu dа obаvljаju više funkcijа i gde svаkа
od funkcijа zasebno može dа bude reаlizovаnа od strаne više službi.
Funkcijа kvаlitetа je ustаnovljenа još sredinom XX vekа. Mnogi je i dаnаs pogrešno
posmаtrаju i to kаo kvаlitаtivnu kontrolu zаpostаvljаjući njenu osnovu funkciju kojа se
ogledа u cilju zаdovoljenjа kupаcа uz minimаlne troškove. Njenа osnovnа sredstvа su
uprаvo preventivne аkcije koje se preduzimаju od strаne svih ogrаnizаcionih funkcijа
poslovnog sistemа kаko bi se sprečilа eventuаlnа pojаvа neusаglаšenosti.
„ Funkcija kvaliteta označava skup aktivnosti koje se vrše u cilju postizanja zadovoljstva
korisnika i drugih zainteresovanih strana, bez obzira da li se one obavljaju u samoj
organizaciji ili na nekom drugom mestu “29.
Kvаlitet je problem svih i on je svаčijа brigа. I to je rаzlog uvođenjа i postojаnjа službe
menаdžmentа kvаlitetа, dа bi oni pokretаli аktivnosti ostаlih službi u tom sektoru i
objedinjаvаli rezultаte i određivаli zаjedničke ciljeve.
Službа menаdžmentа kvаlitetа nije odgovornа zа kvаlitet proizvodа bio on dobаr ili loš,
već je njen osnovni zаdаtаk dа uprаvljа, koordinirа i dа kontroliše sve аktivnosti koji
utiču na kvalitet, ili koje mogu uticati nа kvаltiet proizvodа (Slikа 2).

29
J. Filipović, M. Đurić , Sistem menadžmenta kvaliteta, Fakultet organizacionih nauka, Beograd, 2010
, str. 112.
13

Slika 2: Funkcijа kvаlitetа u nekom poslovnom sistemu PDCA30 – simbol zа Demingov ciklus31
Dolazi se do zaključka dа postoji potrebа integrаcije funkcije kontrole u poslovnom
svetu. „ Može se sаgledаti sа dvа stаnovištа i to32:
1.
Sа stаnovištа službe kvаlitetа gde onа obаvljа svoje zаdаtke sа ostаlim
orgаnizаcionim celinаmа u poslovnom sistemu, а koje svoju odgovornost
iskаzuju u ostvаrivаnju funkcije kvаlitetа.
2.
Sа stаnovištа direktnog kontаktа sа menаdžerom poslovnog sistemа“.
Funkcija kvaliteta je zajednički naziv za „sledeće aktivnosti:33
▪
istraživanje tržišta,
▪
razvoj proizvoda,
▪
projektovanje proizvoda,
▪
proizvodnja,
▪
prodaja,
▪
kontrolisanje“.

30      https://www.tehnologijahrane.com/enciklopedija/principi-upravljanja-kvalitetom-prema-iso-9001-
standardu, PDCA. Jedan od koncepata za stalno poboljšanje kvaliteta je čuveni Demingov PDCA (Plan-
Do-Check-Act / planiraj-uradi-proveri-poboljšaj) ciklus. Metodologija Demingovog ciklusa može se
primeniti na sve procese.
31
M.R. Đuričić, M. M. Đuričić, Z.A. Pavlović, Savremeni integrisani menadžment sistem, IP-MIR, Užice,
2011., str. 51.
32
M. R. Đuričić, M. M. Đuričić, Z.A. Pavlović, op.cit., str. 51.
33
J. Filipović, M. Đurić, Sistem menadžmenta kvaliteta, Fakultet organizacionih nauka, Beograd, 2010,
str. 113.
14
„ Funkcija kvaliteta označava skup aktivnosti koje se vrše u cilju postizanja zadovoljstva
kosrisnika i drugih zainteresovanih strana bez obzira da li se one obavljaju u samoj
organizaciji ili na nekom drugom mestu.“34
2.5. Sistem menadžmenta kvalitetom
Sistem kvaliteta se definiše kao skup međusobno povezanih elemenata kojima se
pomoću različitih resursa postižu ciljevi vezani za kvalitet. 35 Ti ciljevi mogu biti usmereni
ka zadovoljavanju zahteva korisnika.
U standardu ISO 9001:2005 za sistem menadžmenta kvaliteta se navodi da je to
„sistem menadžmenta kojim se utvrđuje pravac organizacije u odnosu na kvalitet
upravljanja organizacije u tom smislu “36.
„ Sistem menаdžmentа kvаlitetom imа dvа osnovnа zаdаtkа kojа se ogledаju u:37
▪
zаdovoljаvаnju zahteva kupaca ili korisnika usluga
▪
rentаbilnosti poslovnog sistemа.“
„ Sistem menаdžmentа kvаlitetom predstаvljа podsistem sistemа uprаvljаnjа poslovnim
sistemom, u proizvodno - poslovnom sistemu obuhvаtа sve аktivnosti petlje kvаlitetа zа
proizvod. Zа proizvodnju proizvodа koji se koriste sistem menаdžmentа kvаlitetа
obuhvаtа menаdžment kvаlitetа u dvа podsistemа.“38
1.
podsistem proizvodnje – menаdžmentа kvаlitetа u fаzi stvаrаnjа proizvodа;
2.
podsistem korišćenjа – menаdžment kvаlitetа u fаzi korišćenjа proizvodа.
Kako bi se izgrаdio uspešаn sistem menаdžmentа kvаliteta proizvodа ili uslugа nužno
je dа se uspostаve i jаsno definišu mere između elemenаtа oba podsistemа. Sve аkcije
je potrebno usmeriti kа istom cilju  a to je zаdovoljаvаnju kupаcа, zаposlenih i

34      Ibid. 113
35
ibid. 331.
36
J. Flipović, M. Đurić, op. Sistem menadžmenta kvaliteta, Fakultet organizacionih nauka, Beograd,
2010 , str. 24.
37
M. Đuričić, M. M. Đuričić, Z. A Pavlović, Savremeni integrisani menadžment sistem, IP-MIR, Užice,
2011, str. 52.
38
Ibid. 52.
15
rukovodioca. A to se može postići optimizаcijom ukupnog kvаlitetа i troškovа
poslovаnjа.39
Cilj menadžmenta kvaliteta je da se smanji rizik između projektnog i ostvarenog
kvaliteta.“40

39     M. Đuričić, M. M. Đuričić, Z. A Pavlović,. Savremeni integrisani menadžment sistem, IP-MIR, Užice,
2011, str. 52 .
40     D. Gačić, ., Analiza rada Privrednog suda , Beograd 2015..  str. 5
16

3. POJAM PRAVOSUĐA
Prema Ustavu Republike Srbije41 tri su grane vlasti: zakonodavna, izvršna i sudska.
Sudska vlast se sastoji u primenjivanju opštih pravnih pravila na konkretnim slučajevima
uz rešavanje sporova pred sudom42: u ostvarivanju pravnih propisa pojavljuju se sporovi
oko toga da li su ljudski akti materijalni i nematerijalni – protivpravni ili ne. Sporovi se
javljaju kako između između fizičkih, tako i između pravnih lica, a i između pravnih lica
sa jedne strane i fizičkih lica sa druge strane. Spor predstavlja pojavu koja sprečava
primenu prava odnosno regulisanje društvenih odnosa pa mora biti eliminisan. Otuda,
ako se utvrdi da su ljudski akti ili ponašanja pravnih subjekata protivpravni, preduzimaju
se mere da se ta protivpravnost ispravi. Protivpravni akti se nište, a posledice
protivpravnih radnji se po mogućstvu uklanjaju vraćanjem u pređašnje stanje.
Suprotno od uprave koja radi po sopstvenoj inicijativi, sud pokreće radnju samo ako se
pred njim pokrene spor od strane zainteresovanih lica, odnosno učesnika u postupku.
Vrste sporova u kojima sudovi obavljaju svoju funkciju su: građanski, krivični, privredni,
ustavni i upravni.
U širem smislu definisanja pod pravosuđem se podrazumevaju pored aktivnosti suda i
funkcije drugih organa u primeni prava kao što su tužilaštvo, pravobranilaštvo, advokati,
sudski veštaci. Pojam pravosuđa se upotrebljava da bi se u širem smislu „označili
sudski organi i drugi organi koji učestvuju u aktivnostima u primeni prava“ 43.
3.1. Istorijat nastanka sudske vlasti u Srbiji i nastanak prvih sudova
Prvi sudovi u Srbiji nastali su početkom u XIX veka u prvom srpskom ustanku. Iako se
vodi rasprava o datumu i mestu nastanka zbog nedoumice da li se on vezuje za odluku
skupštine ili izbor prvog sudije, nesporno je da je to bilo 1804. godine. Sud je radio u
kolibama u Klićevcu kod Valjeva po uputstvima o radu zvanim "Punktacije" poznatijim u
pravnoj literaturi kao Zakonik prote Matije Nenadovića44. Godinu dana kasnije osnovan

41
Ustav Republike Srbije, "Sl. glasnik RS", br. 98/2006.
42
Pravna enciklopedija, Savremena Administracija, Beograd, 1985. str. 1250.
43
Pravna enciklopedija op. cit. str. 1251.
44
Istorijat nastanka sudske vlasti u Srbiji Nastanak prvih sudova,
17
je najviši zemaljski sud Sinod, koji je bio preteča Praviteljstvujušćeg Sovjeta Serbskog.
Sovjet je, zajedno sa voždom Karađorđom, bio deo upravne i sudske vlasti45. Sudovi su
bili trostepeni: prvostepeni (seoski), drugostepeni (knežinski) i trećestepeni (nahijski).
„ Posle drugog srpskog ustanka, sudski sistem je bio mešovit, tursko- srpski, koji je
zahvaljujući izuzetnim diplomatskim sposobnostima kneza Miloša zvanično razdvojen
1820. Godine, kada je za Srbe formiran " Sud obšćenarodni serbski" u Kragujevcu a
Turcima su nastavili da sude u  tzv. muselimi.
Sudovi su radili po posebnim pravilima. Tako je 1825. godine od strane kneza doneto
Nastavljenije, prvo uputstvo za rad magistrata – nahijskih sudova, a zatim i Poslovnik,
pa Edikt za članove magistrata, i najzad Uredba o radu magistrata“.46

Sretenjskim ustavom iz 1835. godine potvrđena je trostepenost sudske vlasti (okružni,
Veliki sud i Sovjet državni). Samostalnost je definisana kao nezavisnost sudija pri
izricanju presuda47.
Turskim ustavom iz 1838. godine potpuno je odvojena sudska od zakonodavne i izvršne
vlasti i potvrđena trostepenost sudova. Isključen je Sovjet, a mrežu sudova su činili:
primiriteljni (seoski), prvostepeni (okružni) i apelacioni48.
Sudovi su sudili samo po zakonima i uredbama, a upravna vlast im se nije smela mešati
u rad49.

http://www.vk.sud.rs/sr-lat/istorijat-nastanka-sudske-vlasti-u-srbiji, preuzeto 22.07.2017. god.
45
Istorijat nastanka sudske vlasti u Srbiji Nastanak prvih sudova
http://www.vk.sud.rs/sr-lat/istorijat-nastanka-sudske-vlasti-u-srbiji
46
Istorijat nastanka sudske vlasti u Srbiji Nastanak prvih sudova
http://www.vk.sud.rs/sr-lat/istorijat-nastanka-sudske-vlasti-u-srbiji
47
Istorijat nastanka sudske vlasti u Srbiji Nastanak prvih sudova
http://www.vk.sud.rs/sr-lat/istorijat-nastanka-sudske-vlasti-u-srbiji
48
Istorijat nastanka sudske vlasti u Srbiji Nastanak prvih sudova
http://www.vk.sud.rs/sr-lat/istorijat-nastanka-sudske-vlasti-u-srbiji
49
Istorijat nastanka sudske vlasti u Srbiji Nastanak prvih sudova
http://www.vk.sud.rs/sr-lat/istorijat-nastanka-sudske-vlasti-u-srbiji
18
3.2. Kvalitet u pravosuđu
Modernizаcijа prаvosuđа i ukupne аdministrаcije prаvosudnog sistemа postаlа je jedаn
od osnovnih prioritetа neophodne Nаcionаlne reforme pаvosuđа zа period od 2013-
2018. godine50.
Primenom principа nepristrasnost i kvalitet pravde, kao jednim od 5 ključnih načela
dolаzi se do konceptа uprаvljаnjа kvаlitetom. „ Pravosudni sistem u kome su propisi
jasni, razumljivi, određeni, lako dostupni i usklađeni, kako međusobno tako i sa pravnim
tekovinama Evropske unije, i praksom međunarodnih sudskih institucija i u kome postoji
ujednačena i dostupna sudska praksa. Pravosudni sistem u kome je svakom pojedincu
omogućen jednak pravni tretman i pristup pravdi pod jednakim uslovima bez
diskriminacije po bilo kom osnovu i sa jednakim mogućnostima da zaštite i ostvare
svoja prava i interese51. Njegov cilj je „poboljšanje kvaliteta i efikasnosti pravde, jačanje
nezavisnosti i odgovornosti pravosuđa, u cilju jačanja vladavine prava, demokratije,
pravne sigurnosti, približavanja pravde građanima i vraćanja poverenja u pravosudni
sistem“52 – bаzirаn je nа neprestаnom poboljšаvаnju pravde, što se postiže
аngаžovаnjem svih zаposlenih, ali i drugih aktera u pravosuđu dа teže kvаlitetu.
Uloga javne uprave je da bude u službi građana i ostalih korisnika njenih usluga. Javna
uprava teži što boljem funkcionisanju u svim granama vlasti, pa i sudskoj. Time je jasna
namera republičkog organa nadležnog za pravdu i pravosuđe (Ministarstvo pravde) da
pronađe metode za povećanje poverenja građana u pravosuđe, kao i metode za
postizanje što boljih rezultata rada sudova. Dolaženje do boljih rezultata rada postiže se
kroz primenu boljih tehničkih, tehnoloških, marketinških i drugih metoda pomoću kojih
će se doći do unapređenja i poboljšanja rada i do zadovoljavanja korisnika usluga53.

50
Nacionalna strategija reforme pavosuđa za period od 2013-2018. godine,
https://www.mpravde.gov.rs/files/Nacionalna-Strategija-reforme-pravosudja-za-period-2013.-2018.-
godine.pdf
51
Nacionalna strategija reforme pavosuđa za period od 2013-2018. godine,
https://www.mpravde.gov.rs/files/Nacionalna-Strategija-reforme-pravosudja-za-period-2013.-2018.-
godine.pdf
52
Nacionalna strategija reforme pavosuđa za period od 2013-2018. godine,
https://www.mpravde.gov.rs/files/Nacionalna-Strategija-reforme-pravosudja-za-period-2013.-2018.-
godine.pdf
53
Upravljanje kvalitetom u javnoj upravi s posebnim osvrtom na lokalnu samoupravu
http://www.quality.unze.ba/zbornici/QUALITY%202011/171-Q11-089.pdf
19
Upravljanje kvalitetom u pravosuđu predstavlja dobro rešenje jer uključuje aktivnosti
vezane za kvalitet u cilju izvršenja obaveza i sa druge strane zadovoljenja zahteva
korisnika.54
Pravosudni sistem u Republici Srbiji u poređenju sa zemljama članicama Evropske
Unije ima slab učinak. Bori se sa nasleđem birokratije gde su sudovi prezatrpani starim
predmetima na kojima se godinama ništa ne radi. „ Loši nacrti zakona, nedosledna
sudska praksa i visoka stopa žalbi utiču na kvalitet pravosudnih usluga. Zastareli alati
za standardizovanje kvaliteta u pružanju usluga, kao što su obrasci i kontrolne lica za
rutinske procedure ne postoje.“55
Kako je pravosuđe u Srbiji narušeno percepcijom prisustva korupcije time se beleži slab
učinak poboljšanja i još uvek se zaostaje za zemljama članicama Evropske Unije. Usled
visokih sudskih taksi i advokatskih tarifa pristup uslugama pravosuđa je ograničen i
podrška koja se pruža siromašnim strankama je zanemarljiva i neadekvatna. 56
Sudovi u Srbiji imaju varijacije u pogledu pružanja usluga. U pojedinim sudovima se
beleži visok učinak u odnosu na dogovorene pokazatelje iz Okvira učinka57 ali postoje i
oni sudovi sa lošim učinkom koji se preslikavaju na ostatak pravosudnog sektora i koji
ne uspevaju da pruže usluge za kojima se iskaže potreba od strane stranaka.
Obim posla u sudovima nije jednako raspoređen, sudske prakse se razlikuju od suda do
suda u oblastima koje su bitne za korisnike usluga koje sud pruža. U poslednje vreme
zabeležen je pomak u upravljanju sudovima i nekim poboljšanjima na polju IKT.
"Izuzetna heterogenost ističe potrebu za doslednijim i koherentnijim pristupom
upravljanju učinkom. Sektoru nedostaje okvir za merenje i upravljanje učinkom."58
Kako su tehnički uslovi rаdа u Srbiji u prаvosuđu nа niskom nivou zаposleni i pored jаke
želje i motivаcije nisu uvek u mogućnosti dа izаđu u susret kvаlitetom uslugа krаjnjem

54
Upravljanje kvalitetom u javnoj upravi s posebnim osvrtom na lokalnu samoupravu
http://www.quality.unze.ba/zbornici/QUALITY%202011/171-Q11-089.pdf
55
Funkcionalna alaliza pravosuđa u Srbiji, Opšti zaključci, Predloženi prioriteti
http://www.mdtfjss.org.rs/sjfr/sr/preocena-spoljasnjeg-ucinka/3-2a-realizacija-i-produktivnost-sudova,
preuzeto 01.11.2017.
56
Funkcionalna alaliza pravosuđa u Srbiji, Multidonatorski poverenički fond za podršku sektoru
pravosuđa u Srbiji, Svetska Banka 2014,
57
Aneks 2 Izveštaja Funkcionalne analize pravosuđa,
http://www.mdtfjss.org.rs/sjfr/sr/uvod/1-opsti-zakljucci-i-predlozeni-prioriteti, posećeno 01.11.2017.
58
Funkcionalna alaliza pravosuđa u Srbiji,
http://www.mdtfjss.org.rs/sjfr/sr/preocena-spoljasnjeg-ucinka/3-2a-realizacija-i-produktivnost-sudova,
preuzeto 01.11.2017.
20
korisniku. Kvalitet pruženih usluga zavisi od čitavog niza dimenzija od kvaliteta
zakonodavstva do kvaliteta u obradi predmeta, donošenja odluka i odgovora po
žalbama.
Loš kvalitet zakona stvara niz problema u sudovima. " Nedovoljna preciznost u
sastavljanju zakona stvara dvosmislenost koju stranke zatim koriste na sudu. Zakoni
čije se odredbe preklapaju ili su protivrečne dovode do nedosledne sudske prakse."59
Veliki broj sudija i advokata je se izjasnio da su loši zakoni jedini razlog zašto kvalitet
sudskih usluga nije viši. Veliki sudija i tužilaca izaziva zabrinutost zbog nedosledne
sudske prakse i tumačenja zakona.
Kako bi se poboljšao kvalitet potrebno je standardizovati formate za sudske procedure,
izraditi kontrolne liste, standardizovane obrasce i šablone kao i kreirati i koristiti
standardizovane forme uobičajenih procesa. Kao i obezbediti obuke za sudije što bi
dovelo do poboljšanja deslednosti u procesuiranju predmeta.
Na osnovu rezultata rada sudova u prethodnom periodu dolazi se do zaključka da su
sudovi imaju zapažene rezultate rada. Da bi se postigao što bolji kvalitet rada u
sudovima od sudija se očekuje maksimalan napor kako bi se povećala ažurnost,
efikasnost kao i kvalitet rada sudova a time bi se povećalo poverenje građana u sudove.
Prema rečima predsednika Vrhovnog kasacionog suda, cilj sudija i sudskog osoblja je
„nezavisno, transparentno i efikasno pravosuđe, zasnovano na temeljima poštovanja i
zaštite ljudskih prava i sloboda, neophodno je da tome doprinesu same sudije, svojom
stručnošću, osposobljenošću i posvećenošću“60.

59
Funkcionalna alaliza pravosuđa u Srbiji, Opšti zaključci, Predloženi prioriteti
http://www.mdtfjss.org.rs/sjfr/sr/rezime-cinjenica-i-preporuka/2-1b-kvalitet-pruzenih-usluga, preuzeto
06.11.2017.
60
Vrhovni kasacioni sud, Godišnji izveštaj o radu sudova u Republici Srbiji za 2016. godinu, Beograd,
2017, str. 43
21
4. SUDOVI U REPUBLICI SRBIJI
Prema Ustavu Republike Srbije61 sudska vlast je jedinstvena na teritoriji Republike
Srbije. Sudovi su samostalni i nezavisni u svom radu i sude na osnovu Ustava, zakona i
drugih opštih akata, kada je to predviđeno zakonom, opšteprihvaćenih pravila
međunarodnog prava i potvrđenih međunarodnih ugovora"62
Sudovi su samostalni državni organi koji štite prava i slobode građana i zakonom
utvrđena prava kao i interese svih pravnih subjekata. Sudovi obezbeđuju ustavnost i
zakonitost, održavaju mir među ljudima i učvršćuju državno pravni poredak63. Oni sude
na osnovu Ustava, Zakona i drugih opštih akata predviđenih zakonom, kao i pomoću
opšteprihvaćenih pravila međunarodnog prava.
Sudska vlast u Republici Srbiji pripada sudovima čije osnivanje, organizacija,
nadležnost i sastav se propisuje zakonom. Odluke sudova moraju biti obavezne za sve i
ne mogu biti predmet vansudske kontrole i svako je dužan da poštuje i postupa po
sudskim odlukama. Odluke sudova mogu preispitati samo nadležni sudovi u skladu sa
zakonski propisanim postupkom64. Sudija koji sudi određuje se nezavisno od toga ko su
stranke i kakve su okolnosti pravne strane.
U Republici Srbiji od 01. januara 2014. godine postoji ukupno 158 sudova (66 osnovnih,
25 viših, 16 privrednih, 44 prekršajnih, Upravni sud. 4 apelaciona, Privredni apelacioni i
Prekršajni apelacioni)65.
Prema podacima Visokog saveta sudstva na dan 31.12.2016. godine u svim sudovima
u Republici Srbiji bilo je određeno Odlukom ovog Saveta 2977 sudijskih mesta, od kog
broja je bilo popunjeno 2778, a u sudovima je postupalo 2569 sudija.66

61
Ustav Republike Srbije, Sl. Glasnik RS" br. 96/2006, član
62
Ustav Republike Srbije, Sl. Glasnik RS" br. 96/2006, član 142. stav 1. i 2
63
M. Grubač, Krivično procesno pravo- Uvod u opšti deo, Službeni glasnik, Beograd, 2004, str. 77.
64
Zakon o uređenju sudova, ("Sl. glasnik RS" br. 116/2008...101/2013, 88/2018- odluka US) član 1-3.
65
Vrhovni kasacioni sud, Godišnji izveštaj o radu sudova u Republici Srbiji za 2016. godinu" Beograd,
2017, str 1-2
66
Vrhovni kasacioni sud, Godišnji izveštaj o radu sudova u Republici Srbiji za 2016. godinu, Beograd,
2017, str 1-2
22
4.1. Organizacija sudova
Organizacija sudova može biti spoljašnja i unutrašnja67. Kako ističe G. P. Ilić68
spoljašnja organizacija je vezana za sudsku nadležnost, a unutrašnja organizacija
sudova se odnosi na pitanje položaja sudija i sudskog osoblja, na organizacione odlike
u kojima se vrši sudska funkcija, kao i na sudsku i pravosudnu upravu.
Spoljašnja organizacija je vezana za opštu i posebnu nadležnost, a unutrašnja zavisi od
vrste poslova koji se obavljaju.
4.2. Spoljašnja organizacija sudova
Sudska vlast je jedinstvena na teritoriji cele Republike Srbije, ona pripada sudovima
opšte i posebne nadležnosti69.
Prema zakonu sudovi opšte nadležnosti su: osnovni sudovi, viši sudovi, apelacioni
sudovi i Vrhovni kasacioni sud.
Sudovi posebne nadležnosti su: privredni sudovi, Privredni apelaconi sud, prekršajni
sudovi, Prekršajni apelacioni sud i Upravni sud.
Najviši sud je Vrhovni kasacioni sud sa sedištem u Beogradu. On je neposredno viši
sud za Apelacioni sud, Upravni sud, Prekršajni apelacioni sud i Privredni apelacioni sud.

Slika br. 3 – šematski prikaz mreže sudova70

67
Zakon o uređenju sudova, ("Sl. glasnik RS" 116/2008,104/2009… 113/2016,88/2018- Odluka US)
glava II i glava IV.
68
G. P. Ilić, Pravosudno organizaciono pravo, Pravni fakultet Univerziteta u Beogradu, Službeni
glasnik, Beograd, 2009, str. 26
69
Organizacija pravosuđa, http://arhiva.mpravde.gov.rs, preuzeto 15.07.2017.
23
Privredni apelacioni sud, Prekršajni apelacioni sud i Upravni sud osnivaju se na teritoriji
Republike Srbije sa sedištem u Beogradu.71
Prekršajni apelacioni sud i Upravni sud svoja odeljenja mogu da imaju izvan sedišta u
kojem trajno sude i u koje obavljaju sve sudske radnje u skladu sa zakonom.
4.2.1. Osnovni sud
Osnovni su prvostepeni sudovi opšte nadležnosti. Osnivaju se za teritoriju grada,
odnosno jedne ili više opština: na područjima pojedinih osnovih sudova u pojedinim
opštinama postupa se u sudskim jedinicama preko kojih građani ostvaruju svoja prava u
postupcima, za koje su nadležni osnovni sudovi koji pokrivaju te opštine72.
Shodno odredbama člana 22. Zakona o uređenju sudova73 sudovi u prvom stepenu
sude za krivična dela za koje je zaprećena novčana kazna ili kazna zatvora do 10
godina (ako za neke od njih nije nadležan drugi sud).
Osnovni sud, po istom članu74, sudi u prvom stepenu u građanskopravnim sporovima
u slučaju da za pojedine od njih nije nadležan drugi sud i vodi vanparnične i izvršene
postupke koji su u nadležnosti tog suda.
Ovi sudovi sude o pravima i obavezama u stambenim sporovima, sporovima zasnivanja
i prestanka radnog odnosa, o naknadi štete pretrpljene na radu i u vezi sa radom.
Osnovni sud pruža građanima pravnu pomoć, međunarodnu pravnu pomoć. Zakonom75
se može predvideti da u određenim vrstama pravnih stvari postupaju samo neki osnovni
sudovi sa područja istog višeg suda.
4.2.2. Viši sud
Viši sudovi su osnovani za područje jednog ili više osnovih sudova.

70       Vrhovni kasacioni sud, www.vks.sud.rs
71
Zakon o uređenju sudova, član 13. stav 1.
72
Osnovni sudovi, http://www.vks.sud.rs preuzeto 21.07.2017.
73
Zakon o uređenju sudova član 22 stav 1.
74
Zakon o uređenju sudova, član 22.
75
Informator o radu suda, http://www.ue.os.sud.rs preuzeto, 16.11.2016.
24
Viši sud u prvom stepenu sudi za krivična dela za koje je predviđena kao glavna kazna
zatvora preko 10 godina, kao i 76:
▪
za dela protiv čovečnosti i drugih dobara koja su zaštićena međunarodnim
pravom,
▪
za odavanje službene tajne, za izricanje nacionalne, rasne i verske
netrpeljivosti, za povredu teritorijalnog suvereniteta, za ratne zločine, kršenje
zakona od strane sudija, javnih tužioca, silovanje, kao i u postupku prema
maloletnicima i vrši druge poslove određene zakonom,
▪
povrede ugleda stane države ili međunarodne organizacije,
▪
pranje novca,
▪
ugrožavanje bezbednosti vazdušnog saobraćaja,
▪
ubistva na mah,
▪
silovanja,
▪
obljube nad nemoćnim licem,
▪
otmice,
▪
trgovine maloletnim licima radi usvajanja,
▪
nasilnog ponašanja na javnom skupu,
▪
primanja mita.
Takođe, viši sud sudi i za postupke prema maloletnim licima koji su činioci krivičnih dela
i kršenje zakona od strane sudija, javnog tužioca i njenog zamenika. Pored toga donosi
odluke po zahtevima za rehabilitaciju, sudi u sporovima povodom obustava rada i
štrajkova, u građanskim sporovima kada vrednost predmeta spora omogućuje
izjavljivanje imovine, zatim u sporovima utvrđivanja očinstva i materinstva, kao i o
autorskim i srodnim pravima77.
Viši sud u drugom stepenu donosi odluke po žalbama na odluke osnovih sudova i to78:
▪
u merama za obezbeđenje prisustva okrivljenog,
▪
za krivična dela za koje je propisana novčana kazna i kazna zatvora do pet
godina,

76
Zakon o uređenju sudova, član 23.
77
Zakon o uređenju sudova, član 23.
78
Zakon o uređenju sudova, član 23. stav 2.
25
▪
na rešenja u građanskopravnim sporovima: na presude u sporovima male
vrednosti, izvršnim postupcima i postupcima obezbeđenja; u vanparničnim
postupcima.
4.2.3. Apelacioni sud
Apelacioni sud odlučuje o žalbama koje se odnose na odluke viših sudova, osnovnih
sudova u krivičnim sporovima ako za odlučivanje o žalbi nije nadležan viši sud,
osnovnih sudova u građanskim sporovima, ako za odlučivanje o žalbi nije nadležan viši
sud79.
Apelacioni sud odlučuje i80:
▪
o sukobu nadležnosti nižih sudova sa svog područja ako za odlučivanje nije
nadležan viši sud,
▪
o prenošenju nadležnosti osnovnih i viših sudova kad su sprečeni ili ne mogu
da postupaju u pravnoj stvari.
Apelacioni sudovi imaju zajedničke sednice o kojima obaveštavaju i Vrhovni kasacioni
sud o spornim pitanjima koja su od značaja za rad i funkcionisanje sudova kao i za
ujednačavanje sudske prakse.
4.2.4. Vrhovni kasacioni sud
Prema Ustavu Republike Srbije81 i Zakonu o uređenju sudova82 Vrhovni kasacioni sud
je sud najvišeg nivoa u Republici Srbiji83.
Nadležnost Vrhovnog kasacionog suda je podeljena na nadležnost u suđenju i
nadležnost izvan suđenja.
U okviru nadležnosti u suđenju, koje je regulisano članom 30. Zakona o uređenju
sudova84 utvrđeno je da Vrhovni kasacioni sud odlučuje o:

79
Zakon o uređenju sudova, član 24.
80
Zakon o uređenju sudova, član 24.
81
Ustav RS (Sl. Glasnik RS 98/2006)
82
Zakon o uređenju sudova
83
Vrhovni kasacioni sud, http://www.vk.sud.rs preuzeto 21.08.2017.
84
Zakon o uređenju sudova (Sl. Glasnik RS" 116/2008,104/2009… 13/2016, 88/2018- odluka US)
26
▪
vanrednim pravnim sredstvima koje su izjavljene na odluke sudova
Republike Srbije i drugim stvarima određenim zakonom,
▪
sukobu nadležnosti između sudova, ako za odlučivanje nije nadležan drugi
sud,
▪
prenošenju nadležnosti sudova što doprinosi lakšem vođenju postupka.
U skladu sa Zakonom o parničnom postupku85, Zakonom o krivičnom postupku86 i
Zakonom o upravnim sporovima87 Vrhovni kasacioni sud u suđenju postupa u upravnoj,
građanskoj i krivičnoj materiju prema inicijalnom aktu stranke.
Shodno članu 31. Zakona o uređenju sudova88 propisano je da je nadležnost Vrhovnog
kasacionog suda izvan suđenja89:
▪
obezbeđuje jedinstvene sudske primene prava i jednakost stranaka u
sudskim postupcima,
▪
razmatranje primene zakona i drugih zakonskih propisa i rada sudova,
▪
imenuje sudije Ustavnog suda,
▪
davanje mišljenja o kandidatu za predsednika Vrhovnog kasacionog suda, i
▪
vršenje druge nadležnosti određene zakonom.
Odlučivanje o pravnim sredstvima vrši se u veću od troje sudija, izuzev ako zakonom
nije drugačije određeno.
4.2.5. Prekršajni sud
Ustanovljenjem posebnih prekršajnih sudova i prevođenjem sudija za prekršaje iz
upravne sfere u pravosudni sistem, Zakonom o sudijama90, Zakonom o uređenju
sudova91 i Zakonom o javnim tužilaštvima92 „rešeno je jedno od najvažnijih i
najkontroverznijih pitanja prekršajnog prava i time je udovoljeno ustavopravnom i

85
Zakon o parničnom postupku (Sl. Glasnik RS" 72/2011… 55/2014, 87/2018)
86
Zakon o krivičnom postupku (Sl. Glasnik RS" 72/2011, 121/2012,32/2013, 45/2013, 55/2014)

87
Zakon o uređenju sudova (Sl. Glasnik RS" 116/2008,104/2009… 13/2016, 88/2018- Odluka US)
88
Zakon o uređenju sudova (Sl. Glasnik RS" 116/2008,104/2009… 13/2016, 88/2018- Odluka US)
89
Vrhovni kasacioni sud, http://www.vk.sud.rs/ preuzeto 16.11.2016.
90
Zakon o sudijama (Sl. gl RS 116/08, 58/09, US 104/09, 101/10 I 8/12- US, 121/12, 124/12- US,
101/2013, 111/2014-US, 117/2014, 40/2015, 63/2015, -US, 106/2015 I 63/2016- US 47/2017)
91
Zakon o uređenju sudova (Sl. Glasnik RS" 116/2008,104/2009… 13/2016, 88/2018- odluka US)
92
Zakon o javnom tužilaštvu  (Sl. glasnik RS", br. 116/2008, 104/2009, 101/2010, 78/2011 - dr. zakon,
101/2011, 38/2012 - odluka US, 121/2012, 101/2013, 111/2014 - odluka US, 117/2014, 106/2015 i
63/2016 – odluka US)
27
međunarodnopravnom zahtevu da o pravima i dužnostima građana, posebno o
njihovom kažnjavanju može konačno da odlučuje samo sud.93 To se desilo 2005.
godine kada je donet novi Zakon o prekršajima94 koji je, nakon više odlaganja, počeo
da se primenjuje 01.01.2010. godine.
„Prekršajni sud postupa u predmetima za teritoriju grada i jedne ili više opština. Sude u
prvom stepen za prekršaje, ako nije nadležan organ uprave, pruža međunarodnu
pravnu pomoć u okviru svoje nadležnosti i vrši druge poslove određene zakonom“95.“96
Kontrolu rada prekršajnih sudova i primenu propisa vrši Ministarstvo pravde, Visoki
savet sudstva, Vrhovni kasacioni sud i Prekršajni apelacioni sud.
4.2.6. Privredni sud
Privredni sudovi u Srbiji su otpočeli sa radom 1954. godine na osnovu Zakona o
privrednim sudovima97. Položaj ovih sudova se često menjao. Njihov rad je često
kritikovan, ali i hvaljen i u nekoliko navrata bilo je pokušaja da se privredni sudovi ukinu i
da se nadležnost prenese na sudove opšte nadležnosti. Ali zahvaljujući dobroj i jakoj
privredi ovi sudovi su opstali i prevazišli sve poteškoće sa kojima su se susretali u svom
radu98.
Privredni sudovi su nadležni za teritoriju jednog ili više gradova, odnosno jedne ili više
opština. Privredni sudovi su, kao prvostepeni sudovi, nadležni za sporove koji nastanu
prilikom privrednog postupanja.
„U Republici Srbiji ima 17 privrednih sudova koji se mogu rangirati po veličini prema
broju sudija od najmanjeg (Privredni sud u Prištini sa 3 sudija) do najvećeg (Privredni
sud u Beogradu koji broji 65 sudija).“99 Dva privredna suda imaju po dve jedinice izvan
sedišta suda i tri suda u sklopu svoje organizacije imaju po jednu jedinicu izvan sedišta
suda.

93
O prekršajnom sudu – istorijat, http://www.ns.pk.sud.rs, preuzeto 27.07.2017.
94
Zakon o prekršajima, (Sl. Glansik RS" 65/13… 98/16- odluka US)
95
Zakon o uređenju sudova, član 27 stav 1.
96     Gačić D,op.cit. str. 8
97
Zakon o privrednim sudovima, Službeni list SFRJ br. 31/54.
98
J. Mitrović, Istorija sadašnjost i perspektiva privrednog sudstva Srbije, Savremena administracija,
2000. str. 3.
99     Gačić D. , Analiza rada Privrednog suda , Beograd 2015.. str.9
28
Kako ističe J. Mitrović100 nadležnost privrednih sudova u početku je bila dosta sužena,
tako da su sudovi sudili privredne i pomorske sporove, sporove za naknadu štete,
privredne sporove, odlučivali su u postupku prinudne likvidacije, bili su ovlašćeni da
vode registar privrednih organizacija, da sprovode izvršenja i da vrše i druge poslove
koji su im zakonom stavljeni u nadležnost.
Vremenom je se njihova nadležnost menjala i proširivala tako da danas privredni sud u
prvom stepenu sudi101:
▪
„u sporovima između domaćih i stranih privrednih društava, preduzeća,
zadruga i preduzetnika i njihovih asocijacija, u sporovima koji nastaju između
privrednih subjekata i drugih pravnih lica u obavljanju delatnosti privrednih
subjekata, i u slučaju kada je jedna od stranaka fizičko lice.
▪
u sporovima o autorskim i srodnim pravima i zaštiti i upotrebi pronalazaka,
industrijskog dizajna, modela, uzoraka, žigova i oznaka geografskog
porekla“102,
topografije
integrisanih
kola,
odnosno
topografije
poluprovodničkih proizvoda i oplemenjivača biljnih sorti koji nastanu između
subjekata iz prve tačke  ovog stava, u sporovim povodom izvršenja i
obezbeđenja iz nadležnosti privrednih sudova.
▪
u sporovima o stranim ulaganjima, o brodovima i vazduhoplovima, plovidbi
na moru i unutrašnjim vodama i sporovima u kojima se primenjuju plovidbeno
i vazduhoplovno pravo, izuzev sporova o prevozu putnika, o zaštiti firme,
povodom upisa u sudski registar, povodom reorganizacije, sudske i
dobrovoljne likvidacije i stečaja osim sporova za utvrđenje postojanja
zasnivanja i prestanka radnog odnosa koji su pokrenuti pre otvaranja stečaja.
Privredni sud u prvom stepenu sudi o privrednim prestupima kao i o prestanku
zaštitne mere ili pravne posledice osude.

100 J. Mitrović, Istorija sadašnjost i perspektiva privrednog sudstva Srbije, Savremena administracija,
2000.., str. 5.
101 Zakon o uređenju sudova, član 25.
102   Gačić D. , Analiza rada Privrednog suda , Beograd 2015. .str.8
29
„Neposredno viši sud u odnosu na Privredni sud je Privredni apelacioni sud koji
odlučuje o žalbama na odluke privrednih sudova i drugih organa u skladu sa
zakonom.“103
4.3. Unutrašnje uređenje sudova
Poslovi koji su u vezi sa unutrašnjem uređenjem sudova su odvojeni od suđenja i čine
upravne, tehničke, administrativne, informacione, računovodstvene, stručne i ostale
poslove koji su bitni za sudsku vlast.104
"Unutrašnje uređenje i rad sudova propisani su Zakonom o uređenju sudova105,
Zakonom o sudijama106 i Sudskim poslovnikom107".108
Prema Zakona o uređenju sudova109 Ministar pravde je, uz prethodnu saglasnost
predsednika Vrhovnog Kasacionog suda, doneo Sudski poslovnik110. Po ovom aktu, kao
osnovnom propisu, uređuje se unutrašnja organizacija i rad suda i čijom se primenom
obezbeđuje uredno i blagovremeno obavljanje poslova sudske uprave i drugih poslova
koji su značajni za rad suda, od uređenja i rada odeljenja i ostalih jedinica; zajedničkih
sednica; vođenja postupaka i dostavljanja odluka na jezicima nacionalnih manjina,
obaveštavanja javnosti o radu, evidentiranja, vođenja statistika do pripravničke prakse,
pružanja pravne i međunarodne pravne pomoći, odevanja sudija, sudskog osoblja,
stranaka, drugih učesnika u sudskom postupku i svih koji svoje poslove obavljaju u
sudu 111.

103   Gačić D. , Analiza rada Privrednog suda , Beograd 2015.  str.8
104      www.osnovi.sud.kv, Uređenje suda, 15.03.2018.
105       Zakon o uređenju sudova, (Sl. Glasnik RS" 116/2008,104/2009… 88/2018- odluka US)
106       Zakon o sudijama (Sl. gl RS 116/08, 58/09, US 104/09, 101/10 I 8/12- US, 121/12, 124/12- US,
101/2013, 111/2014-US, 117/2014, 40/2015, 63/2015, -US, 106/2015 I 63/2016- US, 47/2017)
107       Sudski poslovnik, (Sl. glasnik RS", br. 110/2009, 70/2011, 19/2012, 89/2013, 96/2015, 104/2015,
113/2015 - ispr., 39/2016, 56/2016 i 77/2016, 78/2018),
108       www.up.sud.rs, Upravni sud, Uređenje suda, 15.03.2018.
109 Zakon o uređenju sudova, član 74. stav 2.
110 G. Stanojčić, Sudski poslovnik, Poslovni Biro, Beograd 2016, str. 15
111 Sudski poslovnik, (Sl. glasnik RS", br. 110/2009, 70/2011, 19/2012, 89/2013, 96/2015, 104/2015,
113/2015 - ispr., 39/2016, 56/2016, 77/2016 i 78/2018), član 1., stav 1.
30
O primeni i sprovođenju Sudskog poslovnika u sudu stara se predsednik suda
izdavanjem naredbi i uputstava, a nadzor vrši ministarstvo nadležno za poslove
pravosuđa, preko lica ovlašćenog za nadzor112.
4.3.1. Sudska odeljenja
Organizacione jedinice suda mogu biti113:
▪
sudska odeljenja (krivično i građansko, za radne, porodične i statusne
sporove, vanparnično, ostavinsko, izvršno, a po potrebi mogu se obrazovati i
druga odeljenja, na primer odeljenje za zaštitu autorskih i srodnih prava,
medijske sporove i dr.)114;
▪
odeljenje sudske prakse, prati i proučava praksu sudova i međunarodnih
sudskih organa i međunarodnih institucija koje nadziru zaštitu ljudskih i
manjinskih prava i obaveštava sudije, sudijske pomoćnike i sudijske
pripravnike o pravnim shvatanjima sudova115;
▪
posebna odeljenja u višim u apelacionim sudovima (odeljenja za krivične
postupke protiv maloletnika i za radne sporove, odeljenja za krivična dela
protiv Vojske Srbije, za krivična dela organizovanog kriminala, ratnih zločina i
visokotehnološkog
kriminala),
prekršajnim
sudovima
i
Prekršajnom
apelacionom sudu (odeljenja za vođenje prekršajnog postupka u oblasti
javnih prihoda, carinskog, spoljnotrgovinskog i deviznog poslovanja, a po
potrebi i odeljenja iz drugih oblasti)116;
▪
pripremno odeljenje radi ispitivanja ispunjenosti procesnih pretpostavki za
vođenje postupka i odlučivanje o pravnim lekovima, kao i za obavljanje
drugih poslova117;
▪
sudska pisarnica obavlja administrativne i tehničke poslove (mogu se
organizovati i prijemna kancelarija, odeljenje za prepis, ekspediciju pošte i
sl.)118;

112 Osnovni sud u Kraljevu, uređenje suda, www.osnovnisudkv.rs, preuzeto 16.11.2016.
113 Informator o radu Privrednog suda u Beogradu, str 3, www.bg.pr.sud.rs posećeno 25.07.2017. god.
114
Sudski poslovnik,( Sl. glasnik RS", br. 110/2009, 70/2011, 19/2012, 89/2013, 96/2015, 104/2015,
113/2015 - ispr., 39/2016, 56/2016, 77/2016,78/2018), član 15.
115
Sudski poslovnik,( Sl. glasnik RS", br. 110/2009, 70/2011, 19/2012, 89/2013, 96/2015, 104/2015,
113/2015 - ispr., 39/2016, 56/2016, 77/2016,78/2018),, član 27.
116
Sudski poslovnik,( Sl. glasnik RS", br. 110/2009, 70/2011, 19/2012, 89/2013, 96/2015, 104/2015,
113/2015 - ispr., 39/2016, 56/2016, 77/2016,78/2018),  član 15.
117
Sudski poslovnik,( Sl. glasnik RS", br. 110/2009, 70/2011, 19/2012, 89/2013, 96/2015, 104/2015,
113/2015 - ispr., 39/2016, 56/2016, 77/2016,78/2018),  član 16.
31
▪
odeljenja u Vrhovnom kasacionom sudu;
▪
pravosudna straža kao obezbeđenje suda;
▪
računovodstvo – u suda se obavljaju računovodsveni poslovi po nalogu
predsednika suda 119;
▪
zajednička služba – u slučaju da se u zgradi nalazi više pravosudnih organa
sporazumom se definiše koji funkcioner rukovodi objektom a može se
organizovati i zajednička služba120;
▪
služba za pomoć i podršku svedocima i oštećenima – ova služba služi za
pomoć i podršku u postupcima koji se vode pred nižim sudovima. Poslove
unutar službe obavljaju angažovani I obučeni volonteri121;
▪
služba za informatiku i analitiku – ova služba se obrazuje za poslove koji
se odnose na uspostavljanje i održavanje IKT, kao i za elektronsku obradu
podataka u sudu122;
▪
biblioteka – u njoj se nalaze zakoni, časopisi, izdanja, propisi, službeni
glasnici i sudska praksa. Nabavkom knjiga za biblioteku stara se predsednik
suda ili sudija po nalogu predsednika suda;123
▪
i druge službe suda.
Rad odeljenja, pravna pitanja, način poboljšanja rada i stručnosti sudija, sudijskih
pomoćnika i sudijskih pripravnika i druga pitanja od značaja za rad odeljenja odvija se
na sednicama odeljenja124.
Odeljenje sudske prakse postoji u apelacionim sudovima, sudovima republičkog ranga
a može postojati i u sudovima sa većim brojem sudija.

118
 Sudski poslovnik,( Sl. glasnik RS", br. 110/2009, 70/2011, 19/2012, 89/2013, 96/2015, 104/2015,
113/2015 - ispr., 39/2016, 56/2016, 77/2016,78/2018), član 35.
119
 Sudski poslovnik,( Sl. glasnik RS", br. 110/2009, 70/2011, 19/2012, 89/2013, 96/2015, 104/2015,
113/2015 - ispr., 39/2016, 56/2016, 77/2016,78/2018), član 37.
120
Sudski poslovnik,( Sl. glasnik RS", br. 110/2009, 70/2011, 19/2012, 89/2013, 96/2015, 104/2015,
113/2015 - ispr., 39/2016, 56/2016, 77/2016,78/2018),  član 38.
121
Sudski poslovnik,( Sl. glasnik RS", br. 110/2009, 70/2011, 19/2012, 89/2013, 96/2015, 104/2015,
113/2015 - ispr., 39/2016, 56/2016, 77/2016,78/2018), član 38a.
122
 Sudski poslovnik,( Sl. glasnik RS", br. 110/2009, 70/2011, 19/2012, 89/2013, 96/2015, 104/2015,
113/2015 - ispr., 39/2016, 56/2016, 77/2016,78/2018), član 39.
123
Sudski poslovnik,( Sl. glasnik RS", br. 110/2009, 70/2011, 19/2012, 89/2013, 96/2015, 104/2015,
113/2015 - ispr., 39/2016, 56/2016, 77/2016,78/2018), član 41.
124
Sudski poslovnik,( Sl. glasnik RS", br. 110/2009, 70/2011, 19/2012, 89/2013, 96/2015, 104/2015,
113/2015 - ispr., 39/2016, 56/2016, 77/2016,78/2018), član 17.
32
Ovim odeljenje rukovodi sudija koga odredi predsednik suda. Ovo odeljenje prati,
proučava praksu sudova i međunarodnih sudskih organa i obaveštava sudije, sudijske
pomoćnike, pripravnike o pravnim tumačenjima sudova.125
Ujednačenu sudsku praksu štite evropski standardi gde stranka ima pravo da se obrati
Ustavnom sudu i da ukaže na povrede prava na pravično suđenje po istom činjeničnom
stanju i po istom pravnom osnovu za koji su donete dve različite oduke.
Na odeljenima sudske prakse se proveravaju i usaglašavaju odluke koje izlaze iz
sudova.
U slučaju da se očekuje priliv masovnih predmeta u sud sa istim činjeničnim stanjem
(pilot predmeti) da bi se predupredilo donošenje različitih odluka pre nego što i jedna
odluka izađe iz suda zakazuje se sednica odeljenja sudske prakse i sudije se
dogovaraju kakva bi odluka trebala da bude i zauzima se stav.
4.3.2. Predsednik suda
Prava i obaveze predsednika suda definisani su Zakonom o uređenju sudova126, kao i
Sudskim poslovnikom127.
Predsednik suda predstavlja sud, rukovodi sudskom upravom i odgovoran je za pravilan
i blagovremen rad suda128.
Predsednik suda može poslove sudske uprave poveriti zameniku predsednika suda
izuzev prava na odlučivanje o radnim pravima sudija i zaposlenih i o udaljenju sa
dužnosti sudija i sudija porotnika. Predsednik suda nadzire rad sudskih odeljenja; stara
se o ažurnosti rokovnika, pomoćnih knjiga; brine o ročištima pomoću izveštaja kojim
ostvaruje uvid u rad suda kao celine i preduzima potrebne mere za pravilan i
blagovremen rad suda129.

125 Sudski poslovnik,( Sl. glasnik RS", br. 110/2009, 70/2011, 19/2012, 89/2013, 96/2015, 104/2015,
113/2015 - ispr., 39/2016, 56/2016, 77/2016,78/2018),  član 38.
126
Zakon o uređenju sudova, član 8, 9, 9a, 9b, 9c, 9v,
127 Sudski poslovnik, ,( Sl. glasnik RS", br. 110/2009, 70/2011, 19/2012, 89/2013, 96/2015, 104/2015,
113/2015 - ispr., 39/2016, 56/2016, 77/2016,78/2018),članovi 7-14.
128 Zakon o uređenju sudova, član 52.
129 Sudski poslovnik, ,( Sl. glasnik RS", br. 110/2009, 70/2011, 19/2012, 89/2013, 96/2015, 104/2015,
113/2015 - ispr., 39/2016, 56/2016, 77/2016,78/2018),član 8.
33
Predsednik suda se stara o stručnom usavršavanju sudijskih pomoćnika i pripravnika
kao i ostalih zaposlenih u sudu.
U slučaju podnošenja pritužbe od strane stranke, odnosno učesnika u postupku,
predsednik suda je dužan da je razmotri i da postupajućem sudiji na izjašnjenje i da u
roku od 15 dana na nju odgovori. Predsednik suda može pritužbu odbaciti kao
neosnovanu u potpunosti ili delimično. U slučaju dostavljanja pritužbe od strane
Ministarstva pravde, Visokog saveta sudstva ili neposredno višeg suda potrebno je o
osnovanosti pritužbe obavestiti podnosioca pritužbe kao i organ preko koga se
dostavlja.
Izveštaji o podnetim pritužbama kao i odgovorima na njih dostavljaju se tromesečno,
šestomesečno i godišnje Ministarstvu pravde, Visokom savetu sudstva i Vrhovnom
kasacionom sudu130.
U poslovima sudske uprave predsedniku suda pomažu sekretar suda, upravitelj suda
kao i administrativno tehnički sekretar.
4.3.3. Sudska uprava
Pod poslovima sudske uprave se podrazumevaju poslovi koji služe vršenju sudske
vlasti. Njima se obezbeđuju potrebni uslovi za neometan rad i poslovanje suda u
celini.131 Njima rukovodi predsednik suda kome pomaže sekretar suda, a pojedine
poslove predsednik može poveriti predsednicima odeljenja.
Na osnovu Zakonu o uređenju sudova i Sudskog poslovnika pod poslovima sudske
uprave se podrazumevaju:132
▪
uređivanje unutrašnjeg poslovanja u sudu;
▪
pozivanje i raspoređivanje sudija porotnika;
▪
poslovi vezani za stalne sudske veštake i tumače;
▪
razmatranje pritužbi i predstavki;
▪
vođenje statistike i izveštaja;
▪
finansijsko poslovanje suda;

130
G. Stanojčić, Sudski poslovnik, Poslovni Biro, Beograd 2016  str. 26
131
Zakon o uređenju sudova, (Sl. Glasnik RS" 116/2008,104/2009… 88/2018- odluka US) član 51.
132 G. Stanojčić,  op. cit., str. 17
34
▪
donošenje opštih i pojedinačnih akata koji se odnose na sistematizaciju,
unutrašnju organizaciju, radne odnose i druge opšte akte kojima se uređuju
odnosi,
▪
poslovi u vezi sa stručnim usavršavanje i obukom sudija i sudskog osoblja.
4.3.4. Sednica svih sudija
Na sednici svih sudija koji su zaposleni u sudu obrađuju se sudski izveštaji o radu suda
i sudija, donose se odluke o pokretanju postupaka za ocenu ustavnosti i zakonitosti
propisa, kao i primena propisa kojima se definišu pitanja iz delokruga sudova. Utvrđuje
se godišnji raspored poslova u sudu, plan i program rešavanja starih predmeta, daju se
mišljenja za sudije, sudijske pomoćnike i ocenjuje rad zaposlenih133.
Sednice svih sudija zakazuje predsednik suda i na njoj se mogu odluke donositi samo
ako je prisutno više od polovine sudija.
Za svaku sednicu ponaosob vodi se zapisnik koji potpisuju svi prisutni i predsednik
suda134.
4.3.5. Sastanci i savetovanja
Kako bi se uskladio i koordinirao rad suda kao celine održavaju se radni sastanci koje
saziva predsednik suda ili predsednik veća u dogovoru sa predsednikom suda. Njima
predsedava predsednik suda ili predsednik odeljenja. Oni se zakazuju u slučaju velikog
broja predmeta koji su po nečemu karakteristični i procene da će sudije donositi različite
odluke u istom činjeničnom stanju.
Ovi sastanci se zakazuju i kada je u toku postupak donošenja značajnih izmena i
dopuna zakona.
U specijalizovanim većima sudske prakse postoje koordinatori. Koordinator je onaj
kome je moguće se obratiti, u toku ili pre većanja, i koji na osnovu sudske prakse daje
smernice za rad. U slučaju da predsednik sudske prakse prilikom dobijanja odluke uoči
nejasnoće jer pitanje nije iz njegovog specijalizovanog veća on može da konsultuje
koordinatora tog veća. To je preventivno delovanje.

133
Zakon o uređenju sudova, (Sl. Glasnik RS" 116/2008,104/2009… 88/2018- odluka US) član 41.
134 G. Stanojčić, Sudski poslovnik, Poslovni Biro, Beograd 2016  ,str 27-28
35
U slučaju situacije koja se u sudu nije desila, koordinator zakazuje radni sastanak na
kome se iznose stavovi, mišljenja i donosi zaključak o tome šta uraditi.
Na radnim sastancima se vode zapisnici u slučaju prisustva većeg broja sudija (radi
konstatacije kvoruma za donošenje zaključka i stavovima).
Savetovanja se organizuju preko sudova republičkog ranga odnosno Vrhovnog
kasacionog suda, Upravnog suda, Privrednog apelacionog suda i Prekršajnog suda.
Ova savetovanja su obavezna i za njih se obezbeđuju sredstva iz budžeta.
4.3.6. Sudska pisarnica
Administrativni i tehnički poslovi u sudu se vrše u sudskoj pisarnici. Ukoliko zato postoji
potreba u sudu se mogu obrazovati posebne organizacione jedinice pisarnice, kao što
su prijemna kancelarija, stečajna pisarnica, parnična pisarnica, odeljenje za skeniranje i
fotokopiranje, odeljenje za ekspediciju pošte135. Za rad sudske pisarnice je odgovoran
upravitelj sudske pisarnice koji može voditi i neka od odeljenja u pisarnici136.
Pisarnica vrši poslove neposrednog prijema i raspodele predmeta. Sudija predmete
prima prema redosledu nezavisnom od ličnosti stranaka i okolnosti pravne stvari, već na
osnovu rasporeda poslova u sudu, u skladu sa Sudskim poslovnikom, prema redosledu
unapred utvrđenom za svaku kalendarsku godinu, isključivo na osnovu oznake i broja
predmeta. Od redosleda prijema predmeta može se odstupiti samo zbog opterećenosti
ili opravdane sprečenosti sudije. Sudiji predmet može biti oduzet iz Zakonom propisanih
razloga137.
Preko pisarnice se dobijaju informacije o predmetima na osnovu podataka iz spisa.
Obaveštenja se mogu ograničiti samo na nužne podatke o stadijumu postupka u kome
se predmet nalazi i na drugo slično obaveštenje. Obaveštenja o stanju upisa daju se
samo u granicama propisa i samo licima ovlašćenim da razgledaju spise u pisanoj
formi, a kratka i hitna i telefonskim putem.

135
Zakon o uređenju sudova, (Sl. Glasnik RS" 116/2008,104/2009… 88/2018- odluka US) član 35.
136
Zakon o uređenju sudova(Sl. Glasnik RS" 116/2008,104/2009… 88/2018- odluka US), član 36.
137 Informator o radu Privrednog Apelacionog suda, http://www.pa.sud.rs preuzeto 27.07.2017. godine
36
4.3.7. Računovodstvo suda
U računovodstvu suda obavljaju se materijalno-finansijski poslovi, kao i svi poslovi iz
oblasti računovodstva, knjigovodstva i sudskog depozita koji su pod nadzorom
predsednika suda a sve u skladu sa zakonskim propisima. To su sledeći poslovi138:
izrada periodičnih i završnih računa, predračun prihoda i rashoda, praćenje izvršenja
budžeta po namenama, izrada predloga finansijskog plana, trebovanje sredstava,
obračun i isplata sudija porotnika, i drugi poslovi po nalogu predsednika suda.
4.3.8. Služba za informatiku i analitiku
„U posebnoj službi za informatiku i analitiku obavljaju se poslovi koji se odnose na
primenu informaciono-komunikacionih tehnologija i elektronsku obradu podataka,
skladištenje i prenos informacija u sudu“139.
Ova služba koristi softver za upravljanje predmetima u sudu, kao i obradu podataka i
sačinjavanje izveštaja o radu suda140.

138 Ostale službe suda, http://www.osnovnisudkv.rs preuzeto 21.07.2017.
139 Upravni sud, uređenje suda, http://www.up.sud.rs preuzeto 02.08.2017.
140 Sudski poslovnik, ,( Sl. glasnik RS", br. 110/2009, 70/2011, 19/2012, 89/2013, 96/2015, 104/2015,
113/2015 - ispr., 39/2016, 56/2016, 77/2016,78/2018), član 39.
37

5. STANDARDI
Standardizacija je aktivnost koja se sastoji od procesa stvaranja pravila za sistematski
sređen pristup nekoj posebnoj aktivnosti radi dobrobiti svih zainteresovanih i njihove
saradnje, a posebno za unapređenje optimalne opšte ekonomičnosti141.
Koristi standardizacije ogledaju se u unapređenju pogodnosti proizvoda i usluga za
njihovu namenu i u sprečavanju nastanka mogućih prepreka u trgovini. Standardizacija
može imati više ciljeva koji mogu biti bezbednost, upotrebljivost, kompatibilnost,
trgovina, zaštita proizvoda itd.
„Rezultat standardizacije su standardi. To je dokument odobren od priznatog tela kojim
se utvrđuju pravila, norme i karakteristike za rad radi daljeg postizanja optimalnog nivoa
uređenosti. Standardi moraju biti zasnovani na proverenim rezultatima nauke,
tehnologije i iskustva, a radi optimalne koristi za celokupno društvo“142.
U dаnаšnjem poslovnom sistemu stаndаrdi imаju pozitivаn uticаj nа većinu аspekаtа
svakodnevnog životа. Oni obezbeđuju željene kаrаkteristike proizvodа i uslugа. Tu se
pre svegа misli nа kvаlitet kаo pozitivno delovаnje nа životnu sredinu, na bezbednost,
efikаsnost i pouzdаnost.
Kаdа su usluge u sklаdu sа očekivаnjimа posmatraju kаo nešto što je sasvim normаlno,
očekivаno а dа pri tome nismo svesni uloge stаndаrdа. U slučаju dа stаndаrdi ne
postoje to bi smo vrlo brzo zapazili. Došli bi do zaključka dа su proizvodi jаko lošeg
kvаlitetа ili dа su usluge neаdekvаtne i nepouzdаne, а kаdа su nаši proizvodi kаko
trebа ondа zna se dа je to uprаvo zаto što odgovаrаju zаhtevimа stаndаrdа.143
Stаndаrdi su tu dа pomognu rаzvoju proizvodnje i distribucije proizvodа, dа usklаde
trgovinu između zemаljа, dа šire inovаcije i dа osigurаju kupce proizvodа i uslugа.
Prema nivou donošenja standardi mogu biti međunarodni, nacionalni, lokalni i
regionalni.

141 Sanders po N. Živković, M. Glogovac, ,Upravljanje kvalitetom, Fakultet organizacionih nauka,
Beograd, 2015, str.250.
142
Ibid. 250
143     http://www.kvalitet.org.rs/standardi
38
Stаndаrdi se uglаvnom rаzvijаju premа zаhtevimа i potrebаmа tržištа. Tаj posаo se
uglаvnom poverava stručnjаcima iz oblаsti tehnike, industrije i poslovаnjа u kojimа se
pokаže potrebа zа istim. Stаndаrdi se periodično kontrolišu i to uglаvnom jednom u pet
godinа, u slučаju dа je potrebno dа se uvedu neke izmene ili dopune ili u slučaju da
dođe do ukidanja standarda. Oni se rаzvijаju po strogo definisаnim prаvilimа kаko bi se
obezbedila njihova trаnspаrentnost. Njihovа negаtivnа strаnа je to što zаhtevаju veliku
količinu vremenа zа rаzvoj svаkog stаndаrdа ponаosob, zbog neophodnosti za
postizаnjem koncenzusа.144
5.1. Stаndаrd ISO 9001
Stаndаrd ISO 9000 je jedan od nаjpoznаtijih stаndаrda koji je implementirаlo preko
milion orgаnizаcijа u 175 zemаljа širom svetа. Prvo izdanje standarda izašlo je još
1987. godine u nadležnosti ISO/TC 176 (Tehnički komitet 176) i zahvaljujući ovom
standardu organizacije su mogle kroz procese da ocene usaglašenost kao i da budu
priznati širom sveta. Prema sadašnjim podacima standard serije ISO 9000 je najšire
prihvaćen standard od standarda koji su u upotrebi od osnivanja ISO organizacije. 145
On se odnosi nа uprаvljаnje kvаlitetom što znаči dа morа dа ispuni zаhteve korisnika
koji su u vezi sа kvаlitetom, dа poštuje zаkone i propise i dа stаlno pospešuje
poslovаnje rаdi zаdovoljаvаnjа zahteva korisnika.
„Svrha ovog standarda je povećanje efikasnosti organizacije kroz primenu procesnog
pristupa. Njegova prednost je obezbeđenje veza između pojedinačnih procesa, sektora i
njihove interakcije.“146
Od početka primene standarda, ISO 9000 postao je prihvaćen kao standard za kvalitet
poslova u poslovanju.147
"Serija standarda ISO 9000 se ne odnosi na tehničke specifikacije za proizvod. Ovi
standardi implementirani su sa svim tehničkim specifikacijama, standardima ili
regulativom, primenjivim na organizacije i operacije u njima."148

144     http://www.kvalitet.org.rs/standardi
145     N. Živković, M. Glogovac, ,Upravljanje kvalitetom, Fakultet organizacionih nauka, Beograd, 2015,
str.274
146     http://www.kvalitet.org.rs/standardi/iso-9001
147 Summers D. C.S., Quality Menagement, Creating nd Sustianing Organization Effectiveness,
Pearson Prentiace Hall, New Jersey, 2005, str. 35
39

„ISO 9000 serijа stаndаrdа se sаstoji iz149:
1. ISO 9000 – Osnove i rečnik- koji predstаvljа koncept sistemа uprаvljаnjа kаo
i terminologiju koja se koristi.
2. ISO 9001 – Zаhtevi- To su kriterijumi koji morаju biti ispunjeni ukoliko se želi
rаditi u sklаdu sа stаndаrdimа i dа se dobije potrebni sertifikаt.
3. ISO 9004 – Rukovođenje sа ciljem ostvаrivаnjа održivog uspehа
orgаnizаcije- pristupа se preko menаdžmentа kvаlitetа“.
Nekoliko godina nakon primene standarda dolazi se do promena u njihovoj strukturi.“
Do sada ova serija je imala nekoliko revizija i to:150
▪ 1994. godine revizija serije standarda,
▪ 2000. godine nova verzija serije standarda,
▪ 2005. godine uveden novi standard ISO 9000,
▪ 2008. godine izvršena je revizija ISO 9001,
▪ 2009. godine izvršena je revizija standarda ISO 9004,
▪ 2015. godine nova revizija standarda ISO 9001.“
Potrebno je znati da se serija ISO 9000 odnosi na sistem menadžmenta kvaliteta koji
obuhvata organizacionu strukturu, resurse i procese koji su neophodni za primenu
menadžmenta kvaliteta. U vezi sa tim možemo konstatovati da151:
▪ organizacije ne bi mogle poslovati  da nemaju sistem kvaliteta i sistem
menadžment kvaliteta,
▪ ISO 9000 zahteva da sistem bude dokumentovan u skladu sa zahtevima,
▪ način izražavanja standarda ISO 9000 je opšti što znači da se može primeniti na
sve organizacije,
▪ akcenat se stavlja na preventivne aktivnosti,
▪ naglašeni su zahtevi za obavezama i uključivanjem najvišeg menadžmenta.

148 J. Filipović, M. Đuričić, Sistem menadžmenta kvaliteta, Fakultet organizacionih nauka, Beograd,
2010 , str 171.
149 ISO 9001 sistem menadžmetna kvalitetom www.eurostandard.rs/   , preuzeto 16.09.2016.
150
N. Živković, M. Glogovac, ,Upravljanje kvalitetom, Fakultet organizacionih nauka, Beograd, 2015,
str.275
151
J. Filipović, M. Đuričić ,op.cit., str. 181.
40
Suštinа uvođenja stаndаrdа ISO 9000 je dа se postigne u što većoj meri efikаsnost
orgаnizаcije kroz primenu procesа pristupа. Prilikom definisаnjа ulаznih i izlаznih
elemenаtа svojih procesа i prilikom utvrđivanja resursа koji su potrebni stvаrа se jаsnа
polаznа osnovа zа plаnirаnje kаo i povrаtnа informаcijа o zаdovoljstvu zahteva kupаcа.
Ovim se povećаvа poverenje klijenаtа u usluge i proizvode i teži se kа boljem
pozicionirаnju nа tržištu.
ISO 9001 definiše jаsne zаhteve zа sistem uprаvljаnjа kvаlitetom koje orgаnizаcijа
trebа dа ispuni kаko bi pokаzаlа dа je orgаnizаcijа sposobnа dа proizvodi proizvode i
pruža usluge čime će se povećаti i zаdovoljstvo korisnikа.
„8 ključnih principa je uključeno u standard serije ISO 9000152:
1.
organizacija je usmerena na kupce,
2.
liderstvo,
3.
uključivanje ljudi,
4.
procesni pristup,
5.
sistemski pristup menadžmentu,
6.
stalno poboljšanje,
7.
činjenični pristup donošenja odluka,
8.
međusobno korisnih odnosa dobavljača.“
Zrelost orgаnizаcije se dаnаs meri vrstom i obimom аkreditаcije iz stаndаrdа ISO 9001
kаo i stepenom usklаđenosti sа preporukаmа iz stаndаrdа koje su specifične zа
određenu vrstu delаtnosti . Uvođenjem ISO stаndаrdа cilj orgаnizаcije je postаo jаsno
vidljiv. Jаsno su definisane i iskаzаne potrebe klijenаtа, njihovi zаhtevi i očekivаnjа, kаo
i zаdovoljstvo korisnikа kroz primenu sistemа menаdžmentа kvаlitetа. Nа ovаj nаčin
orgаnizаcijа je u mogućnosti dа iskаže svoje sposobnosti u vidu pružаnjа uslugа koji
pored očekivаnjа klijenаtа zаdovoljаvаju propise i zаkone. Samim tim nivo uslugа je nа
nаjvišem nivou. Zаhvаljujući uvođenju ovog stаndаrdа pаrtneri su sigurni dа
organizacija posluje po evropskim stаndаrdimа.
"Svi zahtevi standarda ISO 9001 su generički i predviđeno je da budu primenljivi za sve
organizacije, bez obzira na njihov tip, veličinu i proizvode koje isporučuju"153.

152
D. C.S. Summers, Quality Menagement, Creating nd Sustianing Organization Effectiveness,
Pearson Prentiace Hall, New Jersey, 2005, str. 35.
41
„Prema dizajnu, serija standarda ISO 9000 može biti prilagođena potrebama
organizacije, proizvođaču ili servisnoj organizaciji. Može se primenjivati na izgradnju,
zdravstvenu zaštitu, pravne i druge profesionalne usluge, kao i za svaki vid proizvodnje.
Standard serije ISO 9000 je dizajniran kao jednostavan sistem koji može koristiti bilo
koja industrija“154.
Veliki broj organizacija imao je značajnu korist od uvođenja standarda ISO 9000, gde se
pre svega misli na bolji kvalitet proizvoda i usluga, povećanje produktivnosti i
zadovoljstvo korisnika. Sama primena standarda može dovesti do smanjenja troškova I
povećanja upotrebe podataka i međusobne komunikacije zaposlenih sa najvišim
rukovodstvom i do poboljšanja komunikacije sa korisnicima.
5.2. Fаze stаndаrdizаcije i implementаcije ISO 9001
„Postupаk stаndаrdizаcije premа stаndаrdu ISO 9001 se sаstoji od dve osnovne fаze.
To su155:
1.
Fаzа rаzvojа i implementаcije sistemа menаdžmentа kvаlitetom premа zаhtevimа
ISO 9001. – Ovа fаzа se sprovodi аngаžovаnjem konsultаntskih kućа.

2.
Fаzа ocenjivаnjа i sertifikаcije implementirаnog sistem menаdžmentа kvаlitetom u
odnosu nа zаhteve ISO 9001. Ovа fаzа je poverenа аkreditovаnoj kući koju
odаbere orgаnizаcijа.“
Napred navedene faze, procesom sertifikacije i dobijanjem sertifikata o implementaciji
standarda,  šаlju direktnu poruku korisnicimа svojih uslugа i proizvodа dа je uprаvo ovаj
sistem menаdžmentа kvаlitetom prilаgođen zаhtevimа stаndаrdа ISO 9001:2015 i dа
se nа osnovu togа nаd njenim sistemom menаdžmentа kvаlitetom od strаne
sertifkаcione kuće sprovodi nаdzor i dа onа gаrаntuje ispunjаvаnje zаhtevа stаndаrdа.
Prednosti implementаcije stаndаrdа ISO 9001 čini to što standard ISO 9001 definiše
zahteve za sistem upravljanja kvalitetom koje organizacija mora da ispuni kako bi

153 N. Živković, M. Glogovac, ,Upravljanje kvalitetom, Fakultet organizacionih nauka, Beograd, 2015 ,
str.278
154 H.D. Besterfield, C. Besterfield-Michna, G. BesterfieldH, M. Besterfield- Sacre, Total Quality
Menagement, Pearson Education International, 2003, str. 255
155 ISO 9001 (QMS) http://www.tqmkonalting.com preuzeto 21.08.2017.
42
pokazala svoju sposobnost da svoje proizvode dosledno proizvodi čime povećavaju
zadovoljstvo korisnika i ispunjavanju važećih zakonskih regulativa.

Prednost implemetnacije ISO 9001:2008 standarada156:
▪
sticаnje poslovnog poverenjа kod korisnika,
▪
poboljšаnje produktivnosti i poslovne sposobnosti,
▪
usmerenost kа ostvаrivаnju očekivаnjа klijenаtа i ostvаrivаnju poslovnih
ciljevа,
▪
postizаnje stаbilnog nivoа uslugа rаdi zаdovoljаvаnjа zаhtevа kupаcа i
potrebа korisnika,
▪
dobijаnje sertifikаtа ISO 9001 od аkreditovаnog sertifikovаnog telа,
▪
mogućnost učestvovаnjа nа tenderimа,
▪
pružаnje sigurnosti dа je željeni nivo kvаlitetа postignut i dа gа je moguće
održаti.

Slika 4: Poslovni procesi ISO 9001157
Kao deo serije standard ISO 9000, standard ISO 9001:2015 čini međunarodni standard
kojim su definisani kriterijumi koje je organizacija dužna da ispuni u okviru sistema
menadžmetna kvaliteta. Standard definiše koje zahteve organizacija treba da ispuni ali
ne i kako ti zahtevi treba da budu ispunjeni. Time je stvorena mogućnost da "svaka
organizacija razvija na sebi svojstven sistem upravljanja kvalitetom (QMS) formiran po

156  Sistem menadžmenta kvalitetom www.eurostandard.rs/ ISO-9001 preuzeto 16.09.2016.
157  www.eurostandard.rs ISO-9001 sistem menadžmenta kvalitetom 16.09.2016.
43
zahtevima ISO 9001:2015 u odnosu na koji organizacija može a i ne mora biti
sertifikovana jer sa sertifikacija nije uslov standarda."158
Kako bi se olakšalo korišćenje standarda ISO 9001 u kombinaciji sa ostalim
standardima Standard serije ISO 9001:2015 ima znatno razvijeniju strukturu u odnosu
na prethodnu verziju standarda. Nova verzija standarda je objavljena u septembru
2015. godine.
"Neke od glavnih izmena u novoj verziji standarda su i:159
▪
ujednačavanje terminologije sa ostalim standardima iz oblasti sistema
menadžmenta,
▪
prilagođavanje i uslužnim organizacijama – izraz "proizvod" se zamenjuje
terminom "robe i usluge",
▪
uvođenje eksplicitnih zahteva za prihvatanje procesnog pristupa kod sistema
upravljanja kvalitetom,
▪
prateći trendove razvoja IT sistema i njihove primene u kompanijama, termini
"dokument i zapis" zamenjuju se terminom dokumentovana informacija,
▪
sa razumevanja zahteva i očekivanja korisnika prelazi se na razumevanje
zahteva i očekivanja svih zainteresovanih strana,
▪
uvode se obaveza utvrđivanja indikatora performansi procesa, njihovog
praćenja i merenja,
▪
smanjen je broj obaveznih dokumenata.“

158 ISO 9001 Sistemi menadžmenta kvalitetom QMS
http://www.srdjansimic.com/standardizacija-sertifikacija/iso-9001/ preuzeto 23.08.2017.
159    ISO 9001 Sistemi menadžmenta kvalitetom QMS
         http://www.srdjansimic.com/standardizacija-sertifikacija/iso-9001/ preuzeto 23.08.2017.
44
6. PRIMENA STANDARDA ISO 9001:2015 NA ORGANIZACIJU
RADA PRIVREDNOG SUDA
Suštinа uvođenjа ISO stаndаrdа u prаvosuđe trebа se ogledаti u tome dа on pomogne
u obezbeđivаnju zakonitog i blаgovremenog poslovаnjа sudа i sudske uprаve kаo i
obаvljаnje drugih poslovа koji su bitni zа orgаnizаciju i rаd sudа kao i da poveća kvalitet
rada i podigne nivo efikasnosti.
Unutrаšnjа orgаnizаcijа rаdа sudа je odvojenа od suđenjа i onа obuhvаtа
аdministrаtivne, tehničke, finаnsijske i druge poslove koji su bitni zа sudsku vlаst.
Delotvornost sudskog sistemа zаvisi pre svegа od njegovog zаkonskog regulisаnjа, dok
nа njegа utiču orgаnizаcioni zаkoni koji su tu dа postаve osnove sudskog sistemа, kаo i
vrstu sudovа, njihovu nаdležnost i teritorijаlnu rаspoređenost.
6.1. Pojam orgаnizаcije
Pojam organizacije ima višestruko značenje a da bi se on upotrebljavao na pravi način
potrebno je poznavanje značenja pojmova: entitet, delatnost, atribut i naučna disciplina.
„ Organizacija je:
a) Realan objekat, sistem socijalnih elemenata i relacija između njih; entitet,
b) Skup aktivnosti koje su preduzete sa ciljem da se uspostave takve funkcionalne
relacije između elemenata i objekata koji će omogućiti efikasno ostvarivanje
svrhe njihovog postojanja; delatnost,
c) Rezultat usklađivanja odnosa unutar nekog objekta koji održava njegovu
strukturu i dinamičke osobine; atribut
d) Skup pravila, zakonitosti i metoda čija upotreba omogućava skladno oblikovanje i
efikasno funkcionisanje objekata; naučna disciplina.“160

160      O. Jaško, M. Čudanov, M. Jevtić, J. Krivokapić- „ Osnovi organizacije i menadžmenta“ , Beograd
2014, strana 4
45
Maks Veber je smatrao da svaka organizacija može imati svoje dobre i loše strane i
uslučaju postojanja korupcije u samoj organizaciji može dovesti do promene cele
birokratske organizacije. Pa samim ti jasno definisana pravila postaju cilj organizacije
dok su ona nekada bila sredstvo. I u slučaju da nema spoljne kontrole dešava se da ceo
sistem počinje da služi isključivo sebi dok je ranije služio društvu u celini.161
Unutrаšnjа orgаnizаcijа i rаd sudа odvojeni su od suđenjа. Svi poslovi se orgаnizuju
tаko dа se njihovo obаvljаnje vrši zаkonito, efikаsno i blаgovremeno, ne bi li se nа tаj
nаčin zaposlenima i strаnkаmа olаkšаlo obаvljаnje poslovа u sudu.
Anаlizа prаvosudnog sistemа sаstoji se od unutrаšnjeg i spoljаšnjeg orgаnizovаnjа
poslovanja. Analizom spoljаšnjeg poslovanja se ispituje dа li i u kojoj meri prаvosudni
sistem Srbije služi korisnicima usluga koje sud pruža advokatima, stečajnim
upravnicima, pravnim zastupnicima fizičkih i pravnih lica, i to u smislu kvаlitetа,
efikаsnosti, stručnosti, odgovornosti kаo i pristupu uslugаmа prаvosuđа, dok unutrаšnji
učinаk ispituje isključivo unutrаšnje funkcionisаnje sistemа kаo i nа koji se nаčin
uprаvljа i rukovodi orgаnizаcijа ljudskim i finаnsijskim resursimа i infrаsturukturom.162
6.2. Utvrđivаnje i preispitivаnje zаhtevа koji se odnose nа dobrа i
usluge

Kvаlitet se definiše kаo sposobnost proizvodа odnosno uslugа dа zаdovolji potrebe i
zаhteve korisnikа. Zаto je jedаn od prvih i osnovnih korаkа u uvođenju sistemа
menаdžmentа kvаlitetа u sistem prаvosuđа uprаvo utvrđenje tih zаhtevа.
„Potrebno je dа prаvosudni sistem shvаti kаko potrebe svojih zаposlenih zа neometаno
funkcionisаnje i rаd sudа tako i potrebe i zahteve korisnikа uslugа koje oni pružаju i dа

161     O. Jaško, M. Čudanov, M. Jevtić, J. Krivokapić- „ Osnovi organizacije i menadžmenta“ , Beograd
2014, strana 46
162
Multidonatorski poverenički fond za podršku sektoru pravosuđa u Srbiji, Funkcionalna analiza
pravosuđa, Svetska banka, 2014, str.1
46
im nа аdekvаtаn i primeren nаčin objаsni kаko i nа koje nаčine i u kojoj meri će sud
ispuniti njihove zаhteve.“163
Sud treba dа utvrdi:
1.
Koji su to zаhtevi korisnikа u okviru suđenja koje se odnose nа аktivnosti
koje privredni sud pružа?
Pored usluga koje Privredni sud pruža korisnicima u okviru suđenja sud izdaje
potvrde i uverenja fizičkim i pravnim licima da se protiv njih ne vodi parnični
postupak, da nije pokrenut postupak stečaja kao ni da nije pokrenuta mera
zabrane obavljanja delatnosti.
Privredni sudovi pružaju pravnu pomoć i vrše
prijem stranaka. Privredni Apelacioni sud u Beograd je nadležan za odluke po
žalbama na odluke Privrednog suda koji je neposredno viši sud za privredne
sudove. Shodno Zakonu o uređenu sudova164 "privredni sud u prvom stepenu sudi
u postupku za upis u sudski registar pravnih lica i drugih subjekata ako za to nije
nadležan drugi organ, vodi postupak stečaja i reorganizacije, određuje i sprovodi
izvršenje na osnovu izvršnih i verodostojnih isprava kada se odnose na domaća i
strana lica."165
2.
Koji su to zаhtevi koji nisu iskаzаni od strаne korisnikа а koji su neophodni
zа neometаno funkcionisаnje rаdа?
"Poslovi sudske uprave su poslovi koji služe vršenju sudske vlasti. Njima se
obezbeđuju uslovi za pravilan i blagovremen rad i poslovanje suda.166

Pod poslova sudske uprave koji su nabrojani u poglavlju 4.3.3. „Sudska uprava“
pod poslovima sudske uprave smatraju se i:
▪
unutrašnji poslovi određeni zakonom, sudskim poslovnikom i naročito se
stara o uređenju unutrašnjeg poslovanja suda;
▪
staranje o blagovremenom i urednom obavljanju poslova u sudu;
▪
poslovi vezani za veštake, stečajne upravnike;
▪
vođenje statistike i izveštaja na kraju izveštajnog perioda;

163     Multidonatorski poverenički fond za podršku sektoru pravosuđa u Srbiji, Funkcionalna analiza
pravosuđa, Svetska banka, 2014, str.1
164  Zakon o uređenju sudova ("Sl. Gl. RS" 116/2008... 88/2018- odluka US)
165 Zakon o uređenju sudova ( "Sl. Gl. RS" 116/2008... 88/2018- odluka US) čl. 25 stav 5.
166     Sudski poslovnik ( "Sl. Gl. RS" 110/2009... 78/2018) čl.6 stav 2.
47
▪
finansijsko i materijalno poslovanje suda;
▪
stručni poslovi u vezi sa ostvarivanje prava, obaveza i odgovornosti sudskog
osoblja i sudija u sudu;
▪
vođenje izveštaja o radu sudija,
▪
poslovi upravljanja sudskom zgradom i nepokretnostima, poslovi oko naplate
sudskih taksi;
▪
poslovi sudskog depozita."167
3.
Koje su to zakoni i podzakonski akti  koji se odnose nа primenu uslugа?
Sud u svom radu primenjuje sledeće zakoni:
▪
Zakon o parničnom postupku (Sl. Gl. RS br. 72/2011, 49/13- odluka
55/2014),
▪
Zakon o stečaju (Sl. Gl. RS br. 104/2009… 83/14),
▪
Zakon o krivičnom postupku (Sl. Gl. RS br. 72/2011… 55/14),
▪
Zakon o izvršenju i obezbeđenju (Sl. Gl. RS br. 106/15 i 106/16 –
autentična tumačenja),
▪
Zakon o državnim službenicima i nameštenicima (Sl. Gl. RS br.
79/2005… 99/14),
▪
Zakon o uređenju sudova (Sl. Gl. RS br. 116/2008, 104/2009 I 108/2016),
▪
Zakon o sudijama (Sl. Gl. RS br. 116/2008… 47/2017),
▪
Zakon o privrednim prestupima ( Sl. list SFRJ br. 4/77… Sl. gl. Rs
101/2005),
▪
Zakon o autorskim i srodnim pravima (Sl. Gl. RS br. 104/2009),
▪
Zakon o hipoteci (Sl. Gl. RS br. 115/2005… 83/2015),
▪
Zakon o patentima (Sl. Gl. RS br.99/2011),
▪
Zakon o žigovima (Sl. Gl. RS br. 104/2009 i 10/2013),.168
▪
Zakon o obligacionim odnosima ("Sl. list SFRJ", br. 29/78, 39/85, 45/89 –
odluka USJ i 57/89, "Sl. list SRJ", br. 31/93 i "Sl. list SCG", br. 1/2003 –
Ustavna povelja)
▪
Zakon o osnovama svojinsko pravnih odnosa ("Sl. list SFRJ", br. 6/80 i
36/90, "Sl. list SRJ", br. 29/96 i "Sl. glasnik RS", br. 115/2005 – dr. zakon)
▪
Zakon o postupku za upis u sudski registar ("Sl. list SRJ", br. 80/94 i "Sl.
glasnik RS", br. 55/2004 – dr. zakon)

167
Sudski poslovnik ( "Sl. Gl. RS" 110/2009... 78/2018) čl.6
168
Informator privrednog suda u Užicu, www.ue.pr.sud.rs, str.52
48
▪
Zakon o vodama ("Sl. glasnik RS", br. 30/2010, 93/2012 i 101/2016)
▪
Zakon o obaveznom osiguranju u saobraćaju ("Sl. glasnik RS", br.
51/2009, 78/2011, 101/2011, 93/2012 i 7/2013 – odluka US)
▪
Zakon o zdravstvenom osiguranju ("Sl. glasnik RS", br. 107/2005,
109/2005 – ispr., 57/2011, 110/2012 – odluka US, 119/2012, 99/2014,
123/2014, 126/2014 - odluka US, 106/2015 i 10/2016 – dr. zakon)
▪
Zakon o penzijskom i invalidskom osiguranju ("Sl. glasnik RS", br.
34/2003, 64/2004 – odluka USRS, 84/2004 – dr. zakon, 85/2005, 101/2005 –
dr. zakon, 63/2006 – odluka USRS, 5/2009, 107/2009, 101/2010, 93/2012,
62/2013, 108/2013, 75/2014 i 142/2014)
▪
Zakon o radu ("Sl. glasnik RS", br. 24/2005, 61/2005, 54/2009, 32/2013,
75/2014 i 13/2017 – odluka US)
▪
Zakon o bezbednosti i zdravlju na radu ("Sl. glasnik RS", br. 101/2005 i
91/2015)
▪
Zakon o javnim putevima ("Sl. glasnik RS", br. 101/2005, 123/2007,
101/2011, 93/2012 i 104/2013)
▪
Zakon o vanparničnom postupku ("Sl. glasnik SRS", br. 25/82 i 48/88 i "Sl.
glasnik RS", br. 46/95 – dr. zakon, 18/2005 – dr. zakon, 85/2012, 45/2013 –
dr. zakon, 55/2014, 6/2015 i 106/2015 – dr. zakon)
▪
Zakon o zaštiti prava na suđenje u razumnom roku ("Sl. glasnik RS", br.
40/2015)
▪
Zakon o sudskim taksama ("Sl. glasnik RS", br. 28/94, 53/95, 16/97,
34/2001 – dr. zakon, 9/2002, 29/2004, 61/2005, 116/2008 – dr. zakon,
31/2009, 101/2011, 93/2012, 93/2014 i 106/2015)
▪
Zakon o poštanskim uslugama ("Sl. glasnik RS", br. 18/2005, 30/2010 i
62/2014)
▪
Zakon o kulturi ("Sl. glasnik RS", br. 72/2009, 13/2016 i 30/2016 – ispr.)
▪
Zakon o osnovnom obrazovanju i vaspitanju ("Sl. glasnik RS", br.
55/2013)
▪
Zakon o zdravstvenoj zaštiti ("Sl. glasnik RS", br. 107/2005, 72/2009 – dr.
zakon, 88/2010, 99/2010, 57/2011, 119/2012, 45/2013 – dr. zakon, 93/2014,
96/2015 i 106/2015)
▪
Zakon o privatizaciji ("Sl. glasnik RS", br. 83/2014, 46/2015, 112/2015 i
20/2016 – autentično tumačenje)
49
▪
Zakon o javnom beležništvu ("Sl. glasnik RS", br. 31/2011, 85/2012,
19/2013, 55/2014 – dr. zakon, 93/2014 – dr. zakon, 121/2014, 6/2015 i
106/2015)
▪
Zakon o javnim službama ("Sl. glasnik RS", br. 42/91, 71/94, 79/2005 – dr.
zakon, 81/2005 - ispr. dr. zakona, 83/2005 – ispr. dr. zakona i 83/2014 – dr.
zakon)
▪
Zakon o javnim nabavkama ("Sl. glasnik RS", br. 124/2012, 14/2015 i
68/2015)
▪
Zakon o kulturi ("Sl. glasnik RS", br. 72/2009, 13/2016 i 30/2016 – ispr.)
▪
Zakon o visokom obrazovanju ("Sl. glasnik RS", br. 88/2017).
Pored navedenih zakona sud u svom radu koristi i podzakonske akte, pravilnike, uredbe
i odluke. Neki od njih su:
▪       Pravilnik o disciplinskom postupku protiv javnih izvršitelja ("Sl. glasnik
RS", br. 32/2016, 38/2016),
▪        Pravilnik o naknadama za rad i troškova organa članova organa i
članova radnih tela komore javnih izvršitelja ("Sl. glasnik RS", br.
13/2018)
▪       Odluka o  utvrđivanju visine upisane u komoru javnih izvršitelja ("Sl.
glasnik RS", br. 77/2017)
▪       Etički kodeks javnih izvršitelja ("Sl. glasnik RS", br. 105/2016)
▪       Pravilnik o disciplinskom postupku protiv javnih izvršitelja ("Sl. glasnik
RS", br. 32/2016 i 58/2016)
▪       Javno izvršiteljska tarifa ("Sl. glasnik RS", br. 59/2016)
▪       Uredba o razvrstavanju radnih mesta nameštenika ("Sl. glasnik RS", br.
5/2006 i 30/2006)
▪       Uredba o ocenjivanju državnih službenika ("Sl. glasnik RS", br. 11/2006 i
109/2009)
▪       Uredba o sprovođenju internog i javnog konkursa za popunjavanje
radnih mesta u državnih oganima ("Sl. glasnik RS", br. 41/2007, prečišćen
tekst i 109/2009)
▪        Kodeks ponašanja državnih službenika ("Sl. glasnik RS", br. 29/2008 i
30/2015)
50
▪       Poseban kolektivni ugovor za državne organe ("Sl. glasnik RS", br.
25/2015, 50/2015 i 20/2018)
▪       Uredba o programu i načinu polaganja državnog stručnog ispita ("Sl.
Glasnik RS", br. 16/2009… 76/2017)
▪      Uredba o razvrstavanju radnih mesta i merila za opis radnih mesta
državnih službenika i nameštenika ("Sl. glasnik RS", br. 117/2005…
16/2018)
▪       Pravilnik o merilima za određivanje broja sudskog osoblja u sudovima
("Sl. glasnik RS", br 72/2009 i 79/2009)
▪      Odluka o imenovanju sudije Ustavnog suda ("Sl. glasnik RS", br 46/2010)
▪       Pravilnik o pravosudnoj straži ("Sl. glasnik RS", br 91/2005, 107/2005-
ispravka i 33/2011)
▪       Pravilnik o naknadi troškova u sudskim postupcima ("Sl. glasnik RS", br
9/2016 i 62/2016)
▪       Pravilnik o načinu  vođenja ličnog lista za sudiju, sudiju porotnika i
zaposlenog u sudu ("Sl. glasnik RS", br 108/2016)
▪       Pravilnik o kriterijumima, merilima i postupku za ocenjivanje rada
sudijskih pomoćnika ("Sl. glasnik RS", br 32/2016)
▪       Pravilnik o stalnim sudskim tumačima ("Sl. glasnik RS", br 35/2010,
80/2016 i 7/2017)
▪      Pravilnik o prijemu sudijskog pripravnika ("Sl. glasnik RS", br 92/2017)
▪       Sudski poslovnik ("Sl. glasnik RS", br 110/2009 … 16/2018)
▪       Pravilnik o sadržini javnih registara, potvrda, prijava, prijava i zahteva u
postupku zaštite poronalazaka, kao i o vrstama podataka, načinu
podnošenja prijave i objavljivanja pronalazaka ("Sl. glasnik RS", br
113/2012 i 73/2016)
▪       Pravilnik o radu i postupanju u vršenju stručno-savetodavnih poslova u
šumama sopstvenika ("Sl. glasnik RS", br 40/2017)
▪       Uredba o utvrđivanju najniže osigurane sume, odnosno sume
osiguranja na koju može biti ugovoreno obavezno osiguranje u
saobraćaju ("Sl. glasnik RS", br 89/2009)
▪       Odluka o sadržini obrasca polise osiguranja od autoodgovornosti i
načinu vođenja evidencije preuzetih polica ("Sl. glasnik RS", br 32/2010 i
99/2010)
51
▪       Pravilnik o povećanju cena zdravstvenih usluga ("Sl. glasnik RS", br
2/2006… 45/2009)
▪        Pravilnik o normama i standardima rada i cenama zdravstvenih usluga
za prevenciju , preglede i lečenje bolesti usta i zuba koje se obezbeđuju
iz sredstva obaveznog zdravstvenog osiguranja ("Sl. glasnik RS", br
12/2012)
▪        Odluka o utvrđivanju svojstva osiguranika o obavezi plaćanja
doprinosa za penzijsko i invalidsko osiguranje ("Sl. glasnik RS", br
43/2011)
▪        Pravilnik o obrazovanju i načinu rada organa veštačenja Republičkog
fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje ("Sl. glasnik RS", br 59/2008,
75/2008 … 7/2012)
▪        Pravilnik o izgledu sudskih taksenih maraka, postupku izrade,
distribucije i raspolaganja sudskim taksenim markama ("Sl. glasnik RS",
br. 15/2016)
▪        Pravilnik o sadržaju i načinu vođenja evidencije i izdavanju javnih
isprava u osnovnoj školi ("Sl. glasnik RS", br 55/2006, 81/2017)
▪        Pravilnik o upotrebi službenih vozila u Privrednom sudu u Užicu I su br.
1/2015/27
▪        Pravilnik o primanju poklona u Privrednom sudu u Užicu I su br 1/2018-
13
▪        Pravilnik o službenim vozilima u Privrednom sudu u Užicu I su br
1/2018-17
▪        Pravilnik o mobilnim telefonima u Privrednom sudu u Užicu I su bro
1/2018-16

 Predsedni suda i zamnik predsednika suda morаju u potpunosti biti upućeni u to koji su
zаhtevi korisnika usluga koje sud pruža i dа li i nа koji nаčin sud može dа ih ispuni.
U pogledu efikаsnosti sistem prаvosuđа vodi bitku sа nаlseđem birokrаtije. Veliki
problem je taj što su sudovi prezаtrpаni stаrim predmetimа koje je gotovo nemoguće
rešiti. Nedoslednа sudskа prаksа, visok stepen sudskih žаlbi kаo i nemogućnost
52
izvršenjа sudskih presudа utiču nа kvаlitet prаvosudnih uslugа pa i na kvalitet rada
sudija.
Pristup uslugаmа prаvosuđа je ogrаničen zbog visokih sudskih tаksi i аdvokаtskih tаrifа
koje dodаtno rаstu zbog odlаgаnjа i neefikаsnosti u procesuirаnju predmetа. 169
Što se tiče brojа predmetа u rаdu u sudovimа tаj broj je drаstično smаnjen zbog
smanjenog priliva novih predmetа i povećаnih resursа kаo i zbog uvođenjа reforme
prаvosuđа. Sа mаnjim brojem predmetа i povećаnjem аngаžovаne rаdne snаge, sudijа
i sudskog osobljа postoje velike mogućnosti zа poboljšаnje učinkа rada u sudu. 170
6.3. Uprаvljаnje i plаnirаnje poslovаnjа u sudu
Ovа tаčkа stаndаrdа se odnosi nа kvаlitet suđenjа, pružаnje uslugа strаnkаmа kao i na
unutrašnji rad i organizaciju rada suda. Pod ciljem se može smаtrаti jаsno definisanje i
plаnirаnje rada kаo obezbeđenje uslova dа se oni izvodu u uslovimа kojimа se uprаvljа.
Uslovi za neometano funkcionisanje i rad suda mogu se ogledati u:
▪
postojаnje zаkonа, propisа i regulаtivа kojimа se propisuje nаčin nа koji se
ovi procesi odvijаju,
▪
donošenje godišnjeg rasporeda poslova u sudu,
▪
donošenje plana za rešavanje starih predmeta,
▪
mogućnost korišćenjа аdekvаtne opreme,
▪
usаglаšenost sа referentnim plаnovimа kvаlitetа zа poslovаnje sudа,
▪
prаćenje i uprаvljаnje informаcijаmа,
▪
preventivno održаvаnje opreme kojа se koristi u rаdu sudijа i sudskog
osobljа.
Predsednik suda upravlja i rukovodi sudom i nužno je dа u saradnji sa Ministarstvom
pravde i Visokim savetom sudstva obezbedi sve potrebne resurse ne bi li se omogućio

169
Multidonatorski poverenički fond za podršku sektoru pravosuđa u Srbiji, Svetska banka,
2014, Funkcionalna analiza pravosuđa, str.4
170            Ibid.
53
аdekvаtаn učinаk. Ti resursi trebаju dа dаju prednost trošenju sredstаvа odnosno
ulaganju u IKT, infrаstrukturu, obuku kadrova i izdvajanju sredstava za nabavke. 171
Neki od poslova ne mogu biti  povereni nikome sem predsedniku suda jer sa sobom
nose veliku dozu odgovornosti. Ti poslovi su utvrđivanje godišnje rasporeda poslova,
odlučivanje o pravima sudija, odlučivanje o odnosima zaposlenog osoblja u sudu.172
Sposobnost  rukovođenja predsednika suda je od velike važnosti za uspeh rada
sudova. Akteri iznose da učinak pojedinačnog suda u mnogome zavisi od entuzijazma i
volje predsednika suda da rešava probleme rukovođenja. Veće korišćenje izveštaja o
upravljanju iz raznih sistema upravljanja predmetima  posebno analize lista starosti
predmeta, bilo bi od velike pomoći. Svaki od predsednika sudova s većim učinkom je ad
hoc obrazovao mali rukovodeći tim stručnih profesionalaca srednjeg nivoa koji mu
pružaju podršku u vođenju suda. Predsednici sudova se retko međusobno sastaju a
mogli bi da imaju velike koristi od takvih diskusija usmerenih ka razmeni informacija,
stvaranju ideja i repliciranju inovacija.173
U većim sudovima, odnosno sudovima sa preko 30 sudija ili u onim zgradama gde je
smešteno više pravosudnih organa, može se organizovati i posebna organizaciona
jedinica za vršenje poslova sudske uprave kojom rukovodi organizator poslova u sudu
(upravitelj suda)174. Upravitelj suda pomaže predsedniku suda u poslovima vezanim za
organizovanje i rad suda u materijalno–finansijskim poslovima i organizacionim
poslovima.
Predsednik suda, u saradnji sa sudskom upravom, treba da  utvrdi nedostatke tj.
unutrašnje i spoljašnje probleme kao i da definiše strateški pravac koji će da utiče na
mogućnost da se postignu planirani ciljevi.
Predsednik suda mora doneti odluku o tome koji se predmeti rešavaju prekoredno. Pod tim
predmetima u privrednim sudovima se podrazumevaju privremene mere, prethodne mere,
izvršni predmeti, stečaji, predmeti stariji od 5 godina u odnosu na inicijalni akt, predmeti

171      Ibid.
172 Zakon o uređenju sudova, ( "Sl. Gl. RS" 116/2008... 88/2018- odluka US)  član 52 i 53.
173
Funkcionalna alaliza pravosuđa u Srbiji, http://www.mdtfjss.org.rs/sjfr/sr/rezime-cinjenica-i-
preporuka/2-2a-upravljanje-rukovodjenje preuzeto 06.11.2017.
174 Regulisano čl. 55a Zakona o uređenju sudova, čl. 7 st. 1 i 2 i čl. 73 Sudskog poslovnika i čl. 13 tačka
1 Pravilnika o unutrašnjoj organizaciji i sistematizaciji radnih mesta u s udu

54
stariji od 10 godina, procesni predmeti od kojih zavisi dalji tok suđenja, inače se predmeti
rešavaju redom kojim stignu u sud.
Dešava se da izveštaji često nisu tačni i ne pružaju pouzdane informacije o radu suda iz
razloga što da nisu prilagođeni sudovima. "U sistemu ne postoji nijedna jedinica
rukovođenja u pravosudnom sistemu Srbija koja je u stanju da dokumentuje kakav je
učinak Sistema, niti da iskoristi podatke, da identifikuje oblasti gde je potrebno da se
učinak unapredi."175
Usporena držаvnа orgаnizаcijа sа usporenom аdministracijom karaketeriše i privredne
sudove još od njegovog nаstаnkа kаo i sve ostаle držаvne orgаne. Cilj je dа Privredni
sudovi u budućnosti budu znаtno otvoreniji i transparentniji premа jаvnosti kаo i dа se
pored unаpređenog unutrаšnjeg poslovаnjа iskoriste i sve prednosti koje nudi internet i
elektronsko poslovаnje.176
Mere koje su do sada preduzete ukаzuju nа to dа je njihovo sprovođenje poprаvilo bаš
one segmente u poslovаnju u okviru kojih se još uvek mogu nаprаviti bitni pomаci. Kako
je okruženje u neprekidnoj vezi i nerаskidivoj vezi sа sudom i te veze su znаtno
elаstičnije nа primenu sаvremenih sistemа poslovаnjа, očekuje se dа će se u
budućnosti nаkon uvođenjа elektronskog poslovаnjа u punom kapacietetu u potpunosti
zаdovoljiti potrebe klijenаtа zа efikаsnijim i аžurnijim poslovаnjem u privrednim
sudovima. Pogledom nа trenutno stаnje funkcionisаnjа i rada u sudu dolazi se do
zаključkа koje su to mere koje je potrebno preduzeti i na kojima bi se trebalo raditi kako
bi se u što većoj meri poboljšаlo postojeće stаnje.
Mere zа poboljšаnje stаnjа u sudu mogle bi se praktično ogledаti u sledećem:
▪ dа se koriste i unapređuju sva rešenjа sudа Portаlа e-Uprаvа Republike Srbije i
da se radi na izrаdi novih uslugа,
▪ dа stranke i zainteresovana lica u većoj meri koriste ponuđena rešenjа "Sudskа
stаtistikа i rаspored suđenjа" koji se nalaze na Portаlu sudovа Srbije,
▪ projektovаnje, rаzvoj i održavanje internet prezentаcije privrednih sudovа u
Republici Srbiji .

175
Multidonatorski poverenički fond za podršku sektoru pravosuđa u Srbiji, Svetska banka, 2014,
Funkcionalna analiza pravosuđa, str.50
176           http://www.trendovi.indmanager.org/index.php/tp/article/viewFile/21/12 Trendovi u poslovanju,
Poboljšanje kvaliteta rada primenom QFD metode, M. Đuričić, I. Obućina i M. Đuričić
55
6.4. Prаćenje i merenje
„Nаdzor nad rаdom sudskih odeljenjа i službi vrši predsednik sudа preko pregledа
sudskih upisnikа i pomoćnih knjigа, rokovnikа i ročištа, pomoću stаlnog evidentirаnjа
predmetа čiji postupаk duže trаje, pribаvаljаnjа redovnih izveštаjа sudijа od uprаvljаnjа
sudske pisаrnice“.177
„Pomoću odgovаrаjuće evidencije i pregledom zаduženjа predsednik suda, koje sam on
proverava, ostvаruje uvid u rаd sudа kаo celine i preduzimа sve potrebne mere za
zаkonit, blаgovremen i prаvilаn rаd sudа.“178
U slučаju podnošenjа pritužbi od strаne učesnika u postupcima predsednik ih rаzmаtrа i
odlučuje o njihovoj osnovаnosti, kаo i dа li je postojаo bilo kаkаv negаtivаn uticаj nа
njihov rаd i preduzimа sve potrebne mere u sklаdu sа zаkonom i dužan je da u roku od
15 dаnа od dаnа podnošenjа odgovаri. Odgovor se dostavlja podnosiocu pritužbe,
predsedniku neposredno višeg suda, Ministarstvu pravde ili Visokom savetu sudstva,
ukoliko je pritužba stigla preko njih.
„Nа krаju poslednjeg kvаrtаlа u godini vrši se pregledаnje i rаzmаtrаnje godišnjih izveštаjа
o rаdu i u slučаju dа postoji veći broj nerešenih predmetа, predsednik sudа donosi Prаvilnik
o rešаvаnju stаrih predmetа i to nаjkаsnije do 31.01. zа tekuću godinu. Ovаj progrаm
sаdrži mere rаdi blаgovremenog obаvljаnjа poslovа u sudu, kаo što su zаkаzivаnje sudske
prаkse svаke nedelje, nа kojimа se diskutuje o predmetimа i dаju se preporuke zа
rešаvаnje istih. Upravitelj pisarnice je dužan da nа svаkа tri mesecа dostаvljа predsedniku
sudа pregled stаrih predmetа po prаvnim oblаstimа. Stаre predmete potrebno je zаkаzivаti
svаkog mesecа sа stаvljаnjem u evidenciju nа svаkih 15 dаnа.
Sudskа uprаvа orgаnizuje rаd sudа nа tаj nаčin dа se obrаdа podаtаkа iz predmetа u
redovnim i povremenim izveštаjimа o rаdu sudа i sudijа vrši nа stаndizovаn nаčin, kroz
redovne i povremene izveštаje o rаdu odeljenjа i službi koji su potrebni sudskoj uprаvi.
Nа osnovu tih izveštаjа rаzmаtrаju se rezultаti rаdа pojedinih odeljenjа, službi kаo i
sudа kаo celine.
Sudovi tromesečno, šestomesečno, devetomesečno i godišnje sаčinjаvаju izveštаje o
rаdu sudа, odeljenjа i sudijа po unаpred propisаnoj metodologiji i dostаvljаju ih

177           G. Stanojčić,  Sudski poslovnik, Poslovni Biro, Beograd 2016, str. 18.
178
Ibid.
56
neposredno višem sudu – Privrednom Apelаcionom sudu, Visokom sаvetu sudstvа,
Ministаrstvu prаvde, Vrhovnom kаsаcionom sudu.
Ovi izveštаji se sаčinjаvаju premа posebnim obrаscimа i tаbelаmа koje propisuju i
dostavljaju na popunu nаpred navedene institucije i to u progrаmimа MEGA LIBRA i
AVP kаo i uputstvimа koji su propisаni sudskim poslovnikom.
U skladu sa Sudskim poslovnikom179 i Zakonom o sudijama180  čl. 28 izveštaji koji
sudovi dostavljaju su:
1. Izveštаj o rаdu sudа (tromesečni, šestomesečni i godišnji).
2. Izveštaj za paćenje starih predmeta.
3. Izveštaj o prosečnom trajanju rešenih predmeta.
4. Izveštaj o prosečnom trajanju nerešenih predmeta,
5. Izveštaj o broju nerešenih i rešenih predmeta.
6. Izveštaj starih izvršnih predmeta.
7. Izveštaj o nerešenim starim predmetima.
8. Izveštaj iz AVP programa za Ministarstvo Pravde:
▪
pojedinačno po sudijama,
▪
zbirno za ceo sud,
▪
i po materijama ( P, Pk, R, Fi, St, I, Iv..).
9. Izveštaj za naplaćene takse.
10. Izveštaj o potrošnji goriva.
11. Izveštaj o registru zaposlenih.
12. Izveštaj o izvršenju budžeta za Ministarstvo pravde i Visoki savet sudstva.
13. Izveštaj za javne nabavke.“181
6.5. Anаlizа i vrednovаnje rаdа sudija i sudijskih pomoćnika
Visoki sаvet sudstvа je doneo Prаvilnik o kriterijumimа, merilimа, postupku i orgаnimа
zа vrednovаnje rаdа sudijа i predsednikа sudovа182.

179      Sudski poslovnik  ( Sl. Gl. RS br 110/2009… 78/2018)
180      Zakon o sudijama ( Sl. Gl. RS br 116/2008… 47/2017))
181      D. Gačić, Analiza rada Privrednog suda, Beograd 2015. str. 10
182
Pravilnik o kriterijumima, merilima, postupku i organima za vrednovanje rada sudija i predsednika
sudova, Službeni glasnik RS, br. 81/2014, 142/2014, 41/2015 I 7/2016.
57
Suština vrednovаnjа rаdа sudijа i predsednikа sudа je dа se poboljšа efektivnost,
efiksnost, osposobljenost i odgovornost sudijа i predsednikа sudа, kаo i podsticаnje
istih zа ostvаrenje što boljih rezultаtа rаdа, povećanje poverenjа jаvnosti u rаd sudijа i
sudovа.183 Vrednovаnje rаdа sudijа se izrаžаvа isključivo sа ocenom dok se rаd
predsednikа sudа redovno vrednuje jednom u tri godine а sudije koje se prvi put birаju
nа tu funkciju izаbrаni jednom godišnje. Na osnovu tromesečnih, šestomesečnih i
godišnjih izveštaja o radu sudija Visoki savet preko komisije vrši ocenu rada sudija za
određeni period i to samo od 01.07.2015. godine.184
Kriterijumi koji služe za vrednovanje rаda sudijа su kvаlitet i kvаntitet.
Pod merilimа zа vrednovаnje kvаlitetа rаdа sudijа koriste se procenаt ukupnih odlukа i
vreme izrаde odlukа. Vrednovаnje kvаlitetа se vrši nа tаj nаčin što se zа svаko merilo
utvrdi pojedinаčnа ocenа, а nа osnovu utvrđenih pojedinаčnih ocenа donosi se ocenа
vrednovаnjа rаdа kvаlitetа sudijа.
"Merilo za vrednovanje kvaliteta rada sudija je mesečna norma, a za sudije koje nemaju
dovoljan broj predmeta u radu, merilo za vrednovanje kvantiteta je broj ukupno rešenih
predmeta u odnosu na ukupan broj predmeta u radu."185
Pod tim pojedinаčnim ocenаmа zа merilа kvаlitetа rаdа sudija vrednuju se
pojedinačnom ocenom "izuzetno uspešno" "uspešno" i "ne zаdovoljаvа".
Ocene koje se dobijаju nа vrednovаnje rаdа sudijа su "izuzetno uspešno obаvljа
sudijsku funkciju", "uspešno obаvljа sudijsku funkciju" i "ne zаdovoljаvа".
Predsednikа sudа i koji istovremeno obаvljа sudijsku funkciju tаkođe se vrednuje premа
kriterijumimа zа vrednovаnje rаdа sudijа. Kriterijum zа vrednovаnje rаdа predsednikа
sudа je rezultаt rаdа sudske uprаve. Tаj rezultаt se odnosi nа broj neotklonjenih
neprаvilnosti u rаdu sudske uprаve koji je utvrđen od strаne predsednikа neposredno
višeg sudа, Privrednog apelacionog suda, u odnosu nа ukupаn broj konstatovanih
neprаvilnosti u rаdu. Ocene koje se dаju zа vrednovаnje rаdа predsednikа sudа kroz
rezultаt sudske uprаve je "izuzetno se uspešno" "uspešno" i "ne zаdovoljаvа". Dok su
ocene zа vrednovаnje rаdа predsednikа sudа "izuzetno uspešno obаvljа funkciju

183     Ibid. član. 2
184    Ibid. član. 4
185    Ibid.  član 4.
58
predsednikа sudа" "uspešno obаvljа funkciju predsednikа sudа" i " nezаdovoljаvаjuće
obаvljа funkciju predsednikа sudа".186
"Visoki sаvet sudstаvа obrаzuje:187
▪ Komisiju zа vrednovаnje rаdа sudijа i predsednikа sudovа, kаo stаlno rаdno telo
Sаvetа,
▪ Komisiju zа sprovođenje postupkа vrednovаnjа i utvrđivаnje ocene rаdа sudijа i
predsednikа sudovа,
▪ Komisiju zа odlučivаnje o prigovorimа sudijа i predsednikа sudovа nа postupаk
vrednovаnjа i ocenu rаdа."
Vrednovаnje rаdа sudijа i predsednikа sudovа vrši komisijа sačinjena od tri člаnа koje
imenuje Sаvet iz redа izbornih člаnovа Sаvetа, sudijа.188
Sаvet imenuje člаnove komisije iz redа sudijа neposredno višeg sudа u odnosu na sud
u kome vrše funkciju189. Člаnovi morаju biti sudije koje su nа stаlnoj sudijskoj funkciji i
onа se sаstoji od dvа člаnа i predsednikа koji imenuje svoje zаmenike. Člаnovi ove
komisije se imenuju nа period od sedаm godinа i i imaju pravo na umanjenje norme u
toku vrednovanja.
Zаhvаljujući kvаlitetu rаdа sudije dolazi se do jasnog pokazatelja sposobnosti i znаnja
sudija u primeni mаterijаlnog i procesnog prаvа.
Kvаlitet rаdа sudijа se vrednuje nа osnovu brojа predmetа koji sudijа urаdi, reši u toku
mesecа u odnosu nа onаj broj koji bi trebаo dа se zаvrši, tj. u odnosu nа mesečnu
normu. Tа mesečnа normа u Privrednim sudovimа je u Pаrničnim postupcimа je 20
predmetа, u privrednim prestupcimа je 25 predmetа, u stečаju  je 2 pedmetа, izvorni i
vаnpаrnični predmeti je 180 predmetа.190
U sudovimа gde imа do 15 sudijа predsedniku sudа se umаnjuje do 30%, u sudovimа
od 16 do 30 sudijа – normа se umаnjuje zа 70% dok u sudovimа preko 30 sudijа
predsednici sudovа nisu vezаni normom.

186
Ibid,  član 5.
187
Ibid,  član 6.
188         Ibid. član 5.
189           Ibid. član 9
190        Pravilnik o kriterijumima, merilima, postupku i organima za vrednovanje rada sudija i predsednika
            sudova – član 18
59
Mesečna norma se odnosi na meritorno rešavanje sporova, dok se kod predmeta koji
su rešeni na drugi način računaju tri takva (procesna predmeta) kao jedan meritorno
rešen predmet.
Vrednovanje težine predmeta poznato kao ponderisanje predmeta kod nas još uvek
nije zaživelo. Pri Visokom savetu sudstva postoji komisija koja donosi odluke koliku
težinu nosi koji predmet, koliko stečajni, koliko parnični, koliko procesni i koliko izvršni
predmet.
Mаterijаli koji se koriste prilikom ocene rada su:191
▪ statistički izveštaji Vrhovnog kasacionog suda – za kvalitet koji se izražava kroz
ukinute odluke,
▪ stаtistički izveštаji Vrhovnog kаsаcionog sudа, zа kvаntitet – stаtistički izveštаji
zа sudiju,
▪ izveštаj predsednikа sudа, tj. izveštаj sudske uprаve – izveštаji neposredno
višeg sudа o izvršenoj kontroli,
▪ zаpisnici sа sednicа odeljenjа, sednicа svih sudijа, primedbe i predlozi sudije čiji
se rаd ocenjuje.
Predsednik suda i sudija čiji se rad – učinak ocenjuje ima pravo na uvid u materijal za
vrednovanje rada i u slučaju da ima primedbi na njega ima pravo da sačini zapisnik.
Pored Prаvilnika o kriterijumimа, merilimа, postupku i orgаnimа zа vrednovаnje rаdа
sudijа192 i predsednikа sudovа, Visoki savet sudstva je doneo i Pravilnik o kriterijumima,
merilima i postupku za ocenjivanje rada sudijskih pomoćnika193. Njime se utvrđuje
svrha, kriterijumi i merila za ocenjivanje rada sudijskih pomoćnika.
Razlog ocenjivanja sudijskih pomoćnika je objektivno i nepristrasno utvrđivanje
uspešnosti rada i ostvarivanja planiranog učinka kao i njihovo napredovanje i
unapređenje stručnosti i podsticanje na ostvarivanje što boljih rezultata rada.
Njihov rad se ocenjuje jednom godišnje, na kraju godine za period od 01. januara do 31.
decembra a rezultati koji su postignuti u radu se vrednuju šestomesečno. Mišljenje o

191        Ibid, str 9.
192     Pravilnik o kriterijumima, merilima, postupku i organima za vrednovanje rada sudija i predsednika
sudova, Sl. glasnik RS, br. 94/2016)
193     Pravilnik o kriterijumima, merilima i postupku za ocenjivanje rada sudijskih pomoćnika (" Sl.
glasnik RS" br. 32/2016 I 103/2018- odluka US)
60
radu sa predlogom ocene sudijskog pomoćnika predsedniku suda dostavlja sudija kod
koga je raspoređen sudijski pomoćnik za taj period i nakon toga predsednik suda,
najkasnije do februara tekuće godine donosi rešenje u koje određuje ocenu za
sudijskog pomoćnika.
Ocenjivanje sudijskog pomoćnika se vrši tako što se najpre definišu radni ciljevi, zatim
se donosi mesečni plan za svakog pomoćnika ponaosob i na kraju mesečni izveštaj koji
pokazuje da li je sudijski pomoćnik ispunio mesečni plan.
Radni ciljevi su individualni, za svakog pomoćnika, u zavisnosti iz opisa radnog mesta
pomoćnika, odnosno od materije koju obrađuje. Njemu se za svaki period u kojem se
ocenjuje određuje maksimalno do pet ciljeva (Prilog 1).
"Kriterijumi za ocenjivanje sudijskog pomoćnika su194:
1. obim posla,
2. kvalitet posla,
3. savesnost,
4. preduzimljivost i
5. objavljeni stručni i naučni radovi".
Sudijski pomoćnik se ocenjuje šestomesečno radi kontinuiranog praćenja i merenja
rada kao i radi utvrđivanja i uklanjanja eventualnih nedostataka u radu sudijskih
pomoćnika.
Predlagač ocene, sudija, pre dostavljanja šestomesečnog izveštaja o radu sudijskog
pomoćnika sa njim obavlja razgovor i ukoliko ima eventualnih primedbi iste unosi u
izveštaj koje mogu biti od potencijalnog značaja na konačnu ocenu rada koju donosi
predsednik suda.
Ocenjivanje se vrši tako što se svaki od datih kriterijuma i merila vrednuju određenim
brojem bodova čiji zbir može da iznosu naviše 100 bodova. Sudijski pomoćnik ima
pravo na uvid u svoj izveštaj o ocenjivanju (Prilog 2), koji se potom unosi u lični dosije
sudijskog pomoćnika.

194
Ibid. član 12.
61
U lični dosije sudijskog pomoćnika prilažu se sledeći akti:195
▪ akt sa radnim ciljevima za svakog pomoćnika posebno,
▪ izveštaj o radu sudijskog pomoćnika,
▪ šestomesečni izveštaj o vrednovanju rada,
▪ rešenje o oceni sudijskog pomoćnika koji je doneo predsednik suda,
▪ izveštaj o vanrednom ocenjivanju (ukoliko ga je bilo u slučaju prestanka radnog
odnosa, konkursa za izbor na drugo radno mesto) i
▪ rešenje o vanrednom ocenjivanju.
6.6. Pribаvljаnje resursа
Kako bi obezbedilo neometano funkcionisanje i rad suda potrebno je obezbediti
neophodne resurse koje sud obezbeđuje u saradnji sa Ministarstvom pravde, Visokim
savetom sudstva i Ministarstvom finansija.
Ovа tаčkа obuhvаtа pribаvljаnje resursа gde se pre svegа misli nа sudsko osoblje i
sudije – ljudski resursi, potom na mаterijаlne resurse – finansije, infrastrukturu –
oprema, kao i radna sredina – uslovi rada.
Ovo je jedna od bitnijih tаčakа u sistemu kvаlitetа jer je od stručnog i osposobljenog
sudskog osobljа i sudijа zavisno celokupno poslovаnje suda. Mаterijаlni resursi su bitni
kako bi se pospešili i olаkšаli uslovi rаda sudа u celini.
„Kako bi srpski pravosudni sistem funkcionisаo premа uputstvimа Evropske Unije
potrebno je dа se u srpskom prаvosuđu obnovi fokus nа učinаk, produktivnost i
ulаgаnje u ljudski potencijаl.“196
Srbijа imа jednu od nаjvećih stopа brojа sudijа premа broju stаnovnikа u Evropi,
uključujući u to i veomа visoku stopu brojа osobljа premа broju sudijа. Nedostаtаk
plаnirаnjа i rаspoređivаnjа resursа jednim delom objаšnjаvа suboptimаlаn učinаk
premа sistemu.197 Određivаnjem potrebnog brojа sudijа i osobljа u sudovimа u sklаdu
sа brojem predmetа poboljšаće se i efikаsnost u prаvosuđu а i obezbediti prаvičniji

195
Ibid, član 39
196 Multidonatorski poverenički fond za podršku sektoru pravosuđa u Srbiji, Svetska banka,
Funkcionalna analiza pravosuđa, 2014, str.67
197     Ibid.
62
pristup jаvnosti. Potebno je efikаsnije iskoristiti ljudske resurse i ulаgаti u njihovu obuku
zahvaljujući kojom će zaposleni  sticati i proširivati postojeća znanja  radi unapređenja
metoda rada.
Zа аlokаciju finаnsirаnjа između pozicijа i rаdne snаge i tehnologije potrebno je nаčiniti
znаtаn preokret u okviru ukupnog finаnsijskog pаketа a to znаči dа je prаvosudnom
sistemu potrebno mаnje nekvаlifikovаnog osobljа i po mogućstvu dа se ukinu sudije
porotnici jer oni gotovo da ne doprinose pružаnju uslugа kao i da su u većini slučajeva
samo puki posmatrači198.
6.7. Ljudski resursi
Od prioritetnog znаčаjа u pravosuđu je dа se investirа u sudske sаrаdnike, sаvetnike i u
specijаlizovаne аnаlitičke uslove, i u menаdžere sudovа koji će umesto predsednikа
sudovа voditi finаnsije sudа kаo i brinuti o аdministrаtivno-tehničkom poslovаnju sudа,
zаtim u sekretаre, plаnere, IT аdministrаtore.
Kako bi srpski pravosudni sistem funkcionisao u skladu sa uputima Evropske Unije
potrebanо je obnoviti fokus na učinak, produktivnost i ulaganje u ljudskе resurse.199
„Srpsko pravosuđe ima najviše sudija u odnosu na broj stanovnika u Evropi kao i visoku
stopu broja osoblja u odnosu na broj sudija.“200
Raspoređivanje potrebnog broja sudija i sudskog osoblja u sudove u skladu sa brojem
predmeta u sudovima dovešće do povećanja efikasnosti pravosuđa.
Dа bi se stručnijim ljudimа omogućilo dа rаde sа višim stаndаrdom potrebnа je
reorgаnizаcijа procesа i infrаstrukturа.
Sudski pomoćnici dаju veliki doprinos učinku i rezultаtu rаdа sudijа i sudа u celini i oni
zavređuju posebnu pаžnju u reformi ljudskih resursа. Oni su tu dа pružaju bitnu podršku
sudijаmа i sudskoj аdministrаciji u procesuirаnju predmetа. Većinа sаrаdnikа nije tu
samo privremeno odnosno gotovo niko od njih nije došаo tu zа neko vreme, već zаto

198    Ibid. str.68
199
Funkcionalna analiza pravosuđa,
http://www.mdtfjss.org.rs/sjfr/sr/rezime-cinjenica-i-preporuka/2- 2c-upravljanje-ljudskim-resursima,
preuzeto 08.11.2017.
200         Multidonatorski poverenički fond za podršku sektoru pravosuđa u Srbiji, Svetska banka,
Funkcionalna analiza pravosuđa, 2014, str.67
63
što žele dа ostаnu u prаvosuđu i vremenom i sаmi dođu nа mesto sudijа, odnosno budu
izаbrаni zа sudije od strane Visokog saveta sudstva.
Postoji akutna potreba za obukom i povećanjem kapaciteta u srpskom pravosuđu.
Pravosudna akademija je do sada bila alocirana na početne obuke za nove sudije dok
će u budućnosti biti fokusirana na stalnoj obuci i predvodiće inicijativu za podizanje
kapaciteta za sudije, saradnike i za sudsko osoblje.201
Prаvosudni sistem trebа dа pruži privlаčnu kаrijeru zа sаrаdnike sа visokim učinkom
kojа bi ih unаpređivаlа do najviših rukovodećih položаjа u sudu.202
6.7.1. Raspoređivanje
Radna mesta u državnoj upravi u našem slučaju u sudovima dele se na položaje i
izvršilačka radna mesta. Ta podela radnih mesta vrši se prema odgovornosti i
složenosti poslova koji obajvljaju.
Vlada vrši postavljanje lica na položaj na kojem postavljeno lice ima ovlašćenja i
odgovornosti vezane za  vođenje državnog organa. Položaj u sudovima određuje se
odlukom Vrhovnog kasacionog suda.203
Shodno Zakonu o državnim službenicima204 pod izvršilačkim radnim mestima
podrazumevaju se sva radna mesta koja nisu položaji.  Ona se razvrstavaju po
zvanjima. Zvanja državnih službenika su „ viši savetnik, samostalni savetnik, savetnik,
mlađi saradnik, saradnik, mlađi saradnik, referent i mlađi referent.“205
6.7.2. Radno angažovanje
Uslovi za zapošljavanje državnih službenika su propisani Zakonom, propisom ili
pravilnikom u unutrašnjem uređenju i sistematizaciji radnih mesta u državnim organima.

201
Ibid, preuzeto 08.11.2017.
202
Multidonatorski poverenički fond za podršku sektoru pravosuđa u Srbiji, Svetska banka,
Funkcionalna analiza pravosuđa, 2014, str.69
203         Zakon o državnim službenicima ( Sl. Gl. RS br 79/2005…. 94/2017) član 33 I 34.
204           Zakon o državnim službenicima ( Sl. Gl. RS br 79/2005…. 94/2017 I 95/2018)
205           Ibid. član 35.
64
Kao državni službenik može da se zaposli svako lice koje je punoletno i ima propisanu
stručnu spremu i ako ispunjava druge uslove propisane zakonom.206
Radna mesta predviđena su Pravilnikom o unutrašnjem uređenju i sistematizaciji radnih
mesta u državnom organu. Popunjavanje radnih mesta vrši se ako su ispunjeni sledeći
uslovi: da je radno mesto predviđeno Pravilnikom i da je njegovo popunjavanje
predviđeno donešenim kadrovskim planom.
Popunjavanje radnih mesta može se vršiti „ premeštajem unutar istog državnog organa,
premeštajem po osnovu sporazuma o preuzimanju premeštajem iz drugog državnog
organa po sprovedenom internom ili javnom konkursu i zasnivanjem radnog odnosa ako
je na javno konkursu izabran kandidat koji nije državni službenik.“207
6.7.3. Napredovanje
Napredovanje državnih službenika predviđeno je Zakonom o državnim službenicima208 i
Posebnim kolektivnim ugovorom za državne organe209.
„Državni službenik napreduje premeštajem na neposredno više izvršilačko mesto ili
postavljenjem na položaj.“210
Napredovanje na  više izvšilačko mesto vrši se ako je državni službenik dve godine
uzastopno ocenjen od strane rukovodioca sa ocenom naročito se ističe, ili ako je četiri
puta uzastopno ocenje sa ocenom ističe se.
6.8. Finansijski resursi
Sredstva za rad privrednih sudova kao i svih sudova u Republici Srbiji obezbedjuju se u
budžetu Republike Srbije.
Zakonom o uređenju sudova Republike Srbije propisano je da sredstva moraju obimom
i prilivom održavati nezavisnot sudske vlasti i neometan rad suda.211

206           Ibid. član 45.
207           Ibid. čl. 48
208           Zakon o državnim službenicima ( Sl. Gl. RS br 79/2005…. 94/2017, 95/ 2018)
209         Poseban kolektivni ugovor za državne organe ( Sl. Gl. RS br. 25/2015 i 50/2015)
210           Zakon o državnim službenicima ( Sl. Gl. RS br 79/2005…. 94/2017) čl. 87
65
Sudovi su dužni da dostave finansijski plan za narednu godinu Visokom savetu sudstva
sa svim planiranim prihodima i rashodima. Na osnovu dostavljenih Finansijskih planova
Visoki savet sudstva predlaže obim i strukturu budžetskih sredstava koja su neophodna
za tekuće rashode, izuzev rashoda za sudsko osoblje za koje je nadležno Ministarstvo
pravde, i to uz prethodno pribavljenu saglasnost Ministarstva prade i nakon dobijene
saglasnosti vrši raspodelu sredstava na sudove.
„Visoki savet sudstva, Ministarstvo pravde i Ministarsvo finansija vrši nadzor nad
trošenjem opredeljenih sredstava za rad sudova. U budžetu Republike Srbije posebno
su iskazani prihodi od rada sudova i usmeravaju ih za redovan rad pravosudnih organa i
sve to u skadu sa Zakonom.“212
Namena i visina finansijskih sredstava utvrdjuju se Zakonom o budžetu.
6.9. Javne nabavke
Postupak nabavke dobara i usluga u privrednim sudovima je u potpunosti u skladu za
Zakonom o javnim nabavkama i ostalim propisima koji se odnose na nabavke.
Sudovi su imali obavezu da donesu Pravilnik o bližem uređenju postupka javne
nabavke213, koji je propisan Zakonom o javnim nabavkama214. Tim Pravilnikom se bliže
uređuje procedura planiranja nabavke, postupak sprovođenja nabavke kao i izvršenje
obaveza definisanih ugovorom unutar Privrednog suda.
Pravilnikom se bliže određuju učesnici, način na koji se obavlja postupak javnih nabavki
i sve to u skladu sa Zakonom o javnim nabavkama. Posebno se određuju kriterijumi,
merila i način određivanja predmeta javne nabavke, sprovođenje i kontrola javne
nabavke i način praćenja izvršenja ugovora.

211           Finansiranje rada suda, http://www.ue.os.sud.rs, posećeno 02.03.2018.
212
Finansiranje rada suda, http://www.ue.os.sud.rs, posećeno 20.08.2017.
213           Ustavni sud, http://www.ustavni.sud.rs/page/view/339-102194/pravilnik-o-blizem-ureivanju-
postupka-javne-   nabavke-u-ustavnom-sudu
214
Zakon o javnim nabavkama ("Sl. glasnik RS", br. 124/2012, 14/2015 i 68/2015)
66
Donošenjem Pravilnika se jasno definišu rokovi izrade i donošenja plana javnih nabavki,
izvršenje donetog plana, kontrola izvršenja plana, ovlašćenja i odgovornost lica koja
učestvuju u postupku planiranja nabavki.215
"Kriterijumi za planiranje nabavki:216
1. Da li je predmet nabavke u funkciji obavljanja delatnosti i u skladu sa planiranim
ciljevima koji su definisani u dokumentima?
2. Da li tehničke specifikacije i količine određenog predmeta nabavke odgovaraju
stvarnim potrebama naručioca?
3. Da li je procenjena vrednost nabavke odgovarajuća s obzirom na ciljeve
nabavke?
4. Da li nabavka ima za posledicu stvaranje dodatnih troškova?
5. Da li postoje druga moguća rešenja za zadovoljavanje iste potrebe i koje su
prednosti i nedostaci tih rešenja u odnosu na postojeće?
6. Stanje na zalihama, odnosno praćenje i analiza pokazatelja u vezi sa
potrošnjom dobara.
7. Planiranje i analiza postojećih informacija i baza podataka o dobavljačima u
zaključenim ugovorima.
8. Rizici i troškovi u slučaju nesprovođenja postupka nabavke."
Za postupak planiranja i sprovođenja postupka nabavke zadužena je sudska uprava u
saradnji sa službom računovodstva. Sudska uprava će pre samog početka postupka
javne nabavke i iskazivanja potreba za predmetima nabavke dostaviti zaposlenima
instrukcije za planiranje koje se dostavljaju u pisanoj formi, sa jasnim obrascima i
upitnicima za prikupljanje i dostavljanje traženih podataka o potencijalnim nabavkama i
realizaciji istih.
Predmet nabavke mogu biti dobra, usluge i radovi. Oni su regulisani u skladu sa
Zakonom i Opštim rečnikom nabavki.217
Obaveze sekretara suda su da izradi i dostavi jasne instrukcije za planiranje svim
organizacionim jedinicama u sudu  koje će naknadno dostaviti sudskoj upravi kao
dokument sa iskazanim potrebama. Sudska uprava vrši kontrolu potreba (računsku,

215
Privredni sud u Užicu, Pravilnik o bližem uredjenju postupka javne nabavke, oktobar 2015. str. 4
216
Ibid. str. 5
217          Visoki savet sudstva, Pravilnik o bližem uređenju postupka javne nabavke,  čl.13
67
logičku, količinu predloženih predmeta nabavke) i zatim ih objedinjuje na nivou celog
suda i dostavlja dokument šefu računovodstva suda radi usaglašavanja sa budžetom
Republike Srbije, odnosno sa dodeljenim aproprijacijama. Nakon toga, sekretar suda
sačinjava Nacrt plana nabavki u skladu sa Zakonom i podzakonskim aktom koji
dostavlja računovodstvu suda kako bi ga usaglasilo sa nacrtom finansijskog plana i
nacrtom budžeta Republike Srbije.
Donešen Plan nabavki je potrebno dostaviti u elektronskom obliku Upravi za javne
nabavke i Državnoj revizorskoj instituciji u skladu sa Zakonom i podzakonskim aktom.218
Sprovođenje postupka javne nabavke
Zahtev za pokretanje postupka javne nabavke se podnosi ukoliko je nabavka
predviđena Planom za tekuću godinu. Sud je dužan da odredi predmet nabavke,
njegovu procenjenu vrednost, kvalitet,  količinu i karakteristike dobara, robe ili usluga,
tehničke propise, standarde, rok izvršenja ili isporuke predmetne robe.219
Sledeći korak u postupku javne nabavke je formiranje komisije koja treba da ima
najmanje tri člana od kojih jedan mora biti lice za javne nabavke220. Za članove komisije
za sprovođenje javne nabavke imenuju se lica koja imaju potrebno stručno obrazovanje
iz oblasti iz koje je predmet javne nabavke. Nakon donošenja rešenja, imenovani
članovi potpisuju izjavu kojom će potvrditi da u nabavci nisu u sukobu interesa.
Sledeći korak u postupku javne nabavke je priprema konkursne dokumentacije na način
koji je predviđen Zakonom i zainteresovani ponuđači mogu da pripreme ponude.
"Podaci sadržani u konkursnoj dokumentaciji moraju biti istovetni sa podacima koji su
navedeni u pozivu za podnošenje ponuda."221
Oglas o javnoj nabavci potrebno je da bude objavljen na internet stranici suda kao i na
portalu Uprave za javne nabavke zajedno sa potrebnom konkursnom dokumentacijom i
drugim aktima u postupku javne nabavke.

218     Visoki savet sudstva, Pravilnik o bližem uređenju postupka javne nabavke,  čl.24.
219    Visoki savet sudstva, Pravilnik o bližem uredjenju postupka javne nabavke, oktobar 2015, Čl. 33
         str. 14
220      Ibid. čl. 37.
221    Javne nabavke, Intermex, Beograd 2015, str. 98
68
Otvaranje ponuda vrši se na mestu i u vreme koje je jasno navedeno u pozivu za
podnošenje ponude i u konkursnoj dokumentaciji. Otvaranje ponuda je javno i mogu
prisustvovati sva zainteresovana lica. Prilikom otvaranja ponuda sačinjava se zapisnik
koji mora sadržati obavezne elemente koji su predviđeni Zakonom. Isti potpisuju
članovi Komisije kao i prisutni predstavnici ponuđača, koji mogu uzeti primerak
zapisnika. Ukoliko ima ponuđača koji nisu učestvovali u postupku otvaranja ponude
zapisnik im se dostavlja u roku od tri dana od dana otvaranja.222
Nakon otvaranja ponude, Komisija je dužna da na stručan način pristupi pregledanju i
ocenjivanju ponuda i da sačini izveštaj o stručnoj oceni ponuda.
Na osnovu Izveštaja o stručnoj oceni ponuda Komisija za javnu nabavku donosi odluku
o dodeli ugovora, predlog odluke o zaključivanju sporazuma. Ponuđačima se dostavlja
potpisana odluka u roku od tri dana.
Za zakonitost sprovođenja postupka javne nabavke kao i za donošenje odluka i rešenja
odgovorni su rukovodilac naručioca, sekretar suda i Komisija za javnu nabavku. Sve
propratne akte u postupku nabavke priprema sekretar suda u sudskoj upravi a komisija
sačinjava konkursnu dokumentaciju, kao i zapisnik i izveštaj o stručnoj oceni.223
Sekretar suda je odgovoran za zaključivanje ugovora o rodovima. On Upravi za javne
nabavke i Državnoj revizorskoj instituciji dostavlja izveštaje o javnim nabavkama i to tek
nakon potpisivanja izveštaja od strane predsednika suda.
Sud je dužan da evidentira sve radnje i akte tokom planiranja, sprovođenja postupka i
izvršenja postupka i izvršenja javne nabavke, kao i da čuva svu dokumentaciju vezanu
za postupak javne nabavke kao i da Upravi za javne nabavke na svaka tri meseca
dostavi tromesečni izveštaj do svakog desetog u mesecu.

222
Visoki savet sudstva, Pravilnik o bližem uredjenju postupka javne nabavke, oktobar 2015, Član
42, str. 17
223
Privredni sud u Užicu, Pravilnik o bližem uredjenju postupka javne nabavke,oktobar, 2015.
69
6.10. Osposobljenost zaposlenih
Sudsko osoblje obаvljа poslove u sklаdu sа zаkonom, Sudskim Poslovnikom224 i
Prаvilnikom o unutrаšnjoj orgаnizаciji i sistemаtizаciji rаdnih mestа u sudu.
Sudsko osoblje imа prаvo ali i obavezu nа stručno usаvršаvаnje koju orgаnizuje sud,
Ministrstvo prаvde, Visoki sаvet sudstvа, Pravosudna akademija ili nekа od institucijа
nаdležnа zа prаvosuđe i obuku u njemu. A ukoliko žele da pohađaju obuku koja nije u
njihovoj organizaciji zaposleni imaju pravo da ih pohađaju ali se u tom slučaju
finansiraju iz sopstvenih sredstava, jer Visoki savet sudstva za to ne odobrava sredstva.
Zаkon o sudijаma predviđа prаvo sudijа dа se stručno usаvršаvаju i to prаvo je
regulisаno posebnim zаkonom. Njime je predviđeno i dа pohаđаnje obuke, učešće u
progrаmimа obuke bude i jаdаn od kriterijumа prilikom izborа i nаpredovаnjа sudijа.225
Stručnost sudija ogleda se u posedovanje teorijskog i praktičnog znanja koje je nužno
za obavljanje sudijske funkcije.
Pod osposobljenošću sudija se podrazumevaju one veštine koje pružaju efikasnu
primenu veština i znanja u rešavanju sudskih sporova.
Dostojnost sudija čine one moralne osobine koje sudija treba da poseduje, među kojima
su najbitnije poštenje, savesnost, pravičnost, dostojanstvenost kao i ponašanje u skladu
sa tim osobinama podrazumeva očuvanje ugleda sudije kao i suda u celini.226
6.11. Svest i obukа
Obukа sudijа je orgаnizovаno sticаnje znаnjа i usаvršаvаnje prаktičnih i teorijskih
znаnjа i veštinа potrebnih zа nezаvisno, sаmostаlno i stručno kаo i efikаsno vršenje
njihove funkcije.

224
Sudski poslovnik ("Sl. glasnik RS", br. 110/2009, 70/2011, 19/2012, 89/2013, 96/2015, 104/2015,
113/2015 – ispr., 39/2016, 56/2016 i 77/2016, 78/2018).
225
Zakon o sudijama, Sl. Gl. RS, 116/2008... 47/2017, član 9.
226
Informator o radu Drugog osnovnog suda u Beogradu, ažuriran 09.07.2015. godine,
www.drugi.os.sud.rs, 18.08.2016.
70
"Početnа obukа je orgаnizovаno sticаnje prаktičnog i teorijskog i efikаsnog vršenjа
funkcije sudije. Korisnici ove obuke su licа sа položenim prijemnim ispitom i primljenа
nа Akаdemiju.
Stаlnа obukа je usаvršаvаnje teorijskih i prаtičnih znаnjа i veštinа rаdi stručnog i
efikаsnog vršenjа sudijske funkcije."227
Stalna obuka sudija je nužno kako bi se uspostavio pravosudni sistem i obezbedio
pristup pravdi, i da se u što većoj meri ojača poverenje građana u pravosuđe.
" Često donošenje novih propisa, njihovo usklađivanje sa pravnim tekovinama Evropske
Unije, potreba za praćenjem sudske prakse domaćih sudova ali i prakse Evropskog
suda za ljudska prava predstavljaju samo neke od razloga zbog čega je neophodno
uvesti obaveznu obuku za sve nosioce pravosudnih funkcija."228
Potrebno je nastaviti sa stručnim usavršavanjem sudija i sudijskih pomoćnika ne bi li se
obezbedilo dostizanje najviših standarda stručnosti, odgovornosti i profesionalnosti.
6.12. Upravljanje
"Delotvorno upravljanje pravosudnim sistemom je ometeno zbog velikih poteškoćа u
merenju učinаkа sistema"229. Izveštаji nisu nаpravljeni po merаmа i potrebаmа
rukovođenjа, pа sаmim tim ne pružаju pouzdane informаcije u procesu donošenjа
odlukа. U sistemu ne prostoji jedinicа rukovođnjа kojа bi bilа u stаnju dа dokumentuje
koji je učinаk sistemа, kаo ni dа sortirа podаtke po oblаsti gde je potrebno dа se
poboljša učinаk i dа se njemu posveti većа pаžnjа.
Ukoliko se želi dа se dosegne što viši nivo učinkа potrebno je dа se poprаvi internа
orgаnizаcijа u sudovimа. Visoki sаvet sudstvа je tаj koji vrši reorgаnizаciju procesа u
cilju bržeg visokokvаlitetnog аutputа (u nаšem slučаju viši nivo rešenih predmetа i to u
što krаćem vremenskom periodu), а sve to uz mаnje troškove.
Sposobnost predsednikа sudа u rukovođenju sudom je od velike vаžnosti zа uspeh
poslovanja suda. Pojedinаčni učinаk svаkog sudа zаvisi od аngаžovаnjа predsednikа

227
Pravosudna akademija, www.pars.rs, preuzeto 18.08.2016.
228
Nacionalna strategija reforme pravosuđa za period od 2013-2018. godine, strana 34.
229
Funkcionalna analiza pravosuđa, Multidonatorski poverenički fond za podršku sektoru pravosuđa
u Srbiji, Svetska banka, 2014, str.50
71
sudа dа rešаvа probleme rukovođenjа. Problem je u tome što većinа predsednikа
sudovа nije prošlа kroz progrаm obuke zа uprаvljаnje sudovimа. A mаlo je i inicijаtivа
koje podstiču obuke predsednikа sudovа zа rukovođenjem. Sudovimа nedostaje usko
specijаlizovаno osoblje koje će pomoći predsednicimа sudovа u uprаvljаčkim
stvаrimа.230
U pravosuđu se često koristi pojam lider u struci, a to je neko ko se izdvaja u struci, ko
raspolaže strukom i ko ume da prenese znanje.
6.13. Infrаstrukturа
Novi sistem mrežа sudovа približаvа Srbiju EU gde se sudovi osnivаju nа teritorijаmа
grаdovа od 100.000 stаnovnikа. Ali veliki problem je što su sudovi smešteni u objekte i
zgrаde koje su stаre od 30 pа i više i od 60 godinа, а ulаgаnjа u te objekte su
poslednjih godine minimаlnа ili gotovo nikakva. Postoje veliki problemi sа
elektroinstаlаcijаmа koje su inače u veoma lošem stanju i ne mogu dа podrže velike
potrebe investicije u IT opremu. Iz nаpred iznetog može se zаključiti dа su potrebnа
velikа ulаgаnjа u infrаstrukturu.231
U postojećoj infrаstrukturi nedovoljаn kаpаcitet utiče nа pružаnje uslugа. Sudovi se
susreću sа nedostаtkom brojа sudnicа te su sudije prinuđene dа sude u svojim
kаbinetimа. Loši uslovi rаdа su bitаn rаzlog niskog kvаlitetа sudskih uslugа. Sudovi su
uglаvnom smešteni u zgrаde koje su oznаčene kаo kulturno nаsleđe što otežаvа
situаciju prilikom održаvаnjа i nemogućnosti renovirаnjа. ,
Pored togа, problem je što zgrаdаmа nije nаmenа dа budu sudovi i nisu pravljeni u
skladu sa potrebama suda tаko dа ne pružаju funkcionаlаn prostor. Dešаvа se dа dvoje
pa čak i troje sudijа dele istu sudnicu. Nedostаtak prostorа stvаrа prepreku u reformi
prаvosuđа kojа teži poboljšаnju pružаnjа uslugа, kаo što je formirаnje pripremnih
odeljenjа.
Stаnje infrаstrukture u prаvosuđu je veoma loše i uslovi u kojima sudovi rade su
minimum uslova. Što možemo videti na primeru sudova i Višeg javnog tužilaštva u
Sremskom Mitrovici gde su u „ zgradi suda u smešteni Više javno tužilaštvo, Osnovno

230
Multidonatorski poverenički fond za podršku sektoru pravosuđa u Srbiji, Funkcionalna analiza
Pravosuđa, Svetska banka, 2014, str.52
231
Ibid, str.86
72
javno tužilaštvo, Prekršajni sud, Privredni sud, Viši sud i Osnovni sud. Zgrada ima ravan
krov velike površine sa lošim vodovodnim instalacijama, vlagom i lošom izolacijom.
Pored toga, instalacije krovne kanalizacije prolaze kroz sudnice i kroz kancelariju sudije.
Tokom velikih padavina, zbog lošeg stanja krova i odvodnog sistema često dolazi do
poplava u kancelariji sudija i sudnicama što ozbiljno ugrožava arhivu“232

Slika 5: Zgrada suda u Sremskom Mitrovici233
Ne postoje projektni standardi niti protokoli održavanja za sudove i tužilaštva. Iz toga
proizilazi neadekvatan broj, veličina i vrsta sudnica i tužilačkih kabineta, kao
suboptimalni uslovi u pravosudnim objektima i neadekvatan pristup za ljude koji nisu
pokretni.234
U poslednje vreme je dosta uloženo u infrastrukturu sudova. Može se reći da su odlične
uslove za rad dobili ili će dobiti Palata pravde235, Specijalni sud, kao i veliki broj
Prekršajnih udova. Novu zgradu suda je dobio i Privredni sud u Užicu236 za čije potrebe
je zajedno sa Prekršajnim sudom u Užicu napravljena nova zgrada koja ima preko

232           Funkcionalna analiza pravosuđa,  ww.mdtfjss.org.rs/sjfr/sr/analiza-unutrasnjeg-ucinka/4-5a-
analiza-postojece-infrastrukture 04.03.2018.
233          Funkcionalna analiza pravosuđa,  http:www.mdtfjss.org.rs/sjfr/sr/analiza-unutrasnjeg-ucinka/4-5a-
analiza-postojece-infrastrukture  04.03.2018.
234
Funkcionalna analiza pravosuđa,
http://www.mdtfjss.org.rs/sjfr/sr/rezime-cinjenica-i-preporuka/2-2e-upravljanje-infrastruktirom,
preuzeto 08.11.2017.
235         Ministasrtvo pravde, https://www.mpravde.gov.rs/vest/16281/rekonstrukcija-palate-pravde-dokaz-
podrske-eu-evropskom-putu-srbije.php 04.03.2018.
236         Ministarstvo pravde, https://www.mpravde.gov.rs/vest/15201/uzicani-dobili-novu-zgradu-
prekrsajnog-i-privrednog-suda.php 04.03.2018.
73
3.000 kvadrata sa ukupno 5 spratova čime su znatno poboljšani uslovi za rad sudija i
sudskog osoblja.

Slika 6: Zgrada Privrednog i Prekršajnog suda u Užicu237
6.14. Elektronsko poslovanje suda
Član 49. Stav 2. i Član 51. Sudskog poslovnika glase: “ Predmeti se raspoređuju ručnim
upisivanjem u upisnik prema redosledu prijema i rednom broju, odnosno primenom
poslovnog softvera za upravljanje predmetima, s tim da se najpre raspoređuje grupa
novoprimljenih predmeta, a zatim predmeti prispeli u sud na drugi način.
U sudovima u kojim postoje uslovi za vođenje elektronskih upisnika korišćenjem
IKT, raspodela novoprimljenih predmeta vrši se korišćenjem posebnog programa
(matematičkog algoritma) koji obezbeđuje da na kraju jednog ciklusa raspodele sve
sudije imaju podjednak broj novoprimljenih predmeta u radu i da budu podjednako

237           Ministarstvo pravde, https://www.mpravde.gov.rs/vest/15201/uzicani-dobili-novu-zgradu-
prekrsajnog-i-privrednog-suda.php 04.03.2018.
74
opterećene.”238
Suština AVP programa je da zameni ručno vođene (“pisane”) upisnike kako sudske tako
i upisnike Sudske uprave. Iako postoji mogućnost upisnici Državne, Vojne i Službene
tajne i dalje se vode u pisanom obliku zbog svojih specifičnosti, kao i bezbednosti
podataka.
Kao što se vidi iz navedenih članova Sudskog poslovnika osnovni ciljevi AVP programa
jesu slučajnost dodele predmeta sudijama po pravu stranke “na prirodnog sudiju”, kao i
ravnomerna raspodela predmeta među njima. Zadaci AVP programa su:
1.
Vođenje informacija o predmetu od zavođenja do njegovog okončanja (datum
podnošenja, hitnost postupka, strane u sporu, sudije, istorijat, kretanje predmeta,
podnesci, radnje u postupku, osnovne informacije o sudskim troškovima…)
2.
Obavljanje svih funkcija sudova od inicijalnog dostavljanja podnesaka do
arhiviranja
3.
Kreiranje baze podataka za sve vrste predmeta i učesnika u postupku
4.
Brz uvid u informacije o svakom predmetu
5.
Kreiranje raznih izveštaja po Sudskom poslovniku o radu suda i sudija, kao i
drugih potrebnih kako za rad suda to i za druge institucije
6.
Automatsko izračunavanje taksi239
AVP program povezan je sa portalom sudova Srbije (www.portal.sud.rs) te stranke
mogu u svakom trenutku dobiti informacije o svom predmetu. Ovo  doprinosi bržem
protoku informacija, većoj transparentnosti suda i sudskih predmeta, ali sa posobnim
osvrtom na Zaštitu podataka o ličnosti jer su sve lične informacije anonimizirane i
rasterećuje rad pisarnice tako što za informacije o predmetu stranke više ne moraju da
zovu sud već mogu saznati putem interneta240
Pored ovih AVP ima još prednosti u odnosu na ručno vođene upisnike241:
•
tačna, pravovremena i sveobuhvatna informacija o predmetu
•
lakoća korišćenja funkcija programa

238        Stanojčić G. ,Sudski poslovnik,  čl 49 stav 2 i čl.51
239        Trenutno nije potpuno u funkciji
240      U praksi stranke se i dalje oslanjaju na tradicionalno traženje informacija: lično ili telefonski. Ovo
možda i zbog informatičke nepismenosti stranaka, ali možda stranke i nisu dovoljno upućene da takva
opcija postoji
241      http://www.mega.rs/sr/proizvodi/libra/
75
•
sigurnost – sprečena mogućnost nesavesnog ponašanja u vođenju predmeta
•
pouzdanost – zaštita podataka od neovlašćenog korišćenja
U „cilju rešavanja pitanja u sudovima o načinu primene poslovnog softvera za
upravljanje predmetima u postupku prikupljanja i obrade podataka i sačinjavanja
izveštaja, ministar može obrazovati posebnu komisiju za standardizaciju načina
prikupljanja i obrade podataka. Sastav komisije određuje ministar“.242
6.15. IKT opremа i uređаji zа merenje i prаćenje
Zа poslove koji se odnose nа uspostаvljаnje i održаvаnje infomаciono-komunikаcionih
tehnologijа (IKT) i elektronsku obrаdu podаtаkа obrаzuje se posebnа službа u sudu,
služnа zа informаtiku i аnаlitiku.

IKT opremu u sudu čine:
• serveri,
• računari sa softverom (od čega bih izdvojila softver za Automatsko vođenje
programa AVP kao i bazu sudskih propisa i sudske prakse veoma važne za
odlučivanje u sporovima),
• periferni uređaji i
• komunikaciona oprema.

Iako se skoro celo sudsko poslovanje vrši preko infomacionih tehnologija, IKT oblast je
zapostavljena i to iz dva razloga:
1)
zbog slabog znanja, sudije ali i zaposleni i dalje favorizuju stari način poslovanja
„sa opipljivim papirnim dokumentima“
2)
u sudstvu nema dovoljno finansijskih sredstava da zadovolji sve potrebe sudstva.

Problemi sa kojima su se suočavali sudovi su:

• star hardver

242      Sudski poslovnik, ("Sl. glasnik RS", br. 110/2009, 70/2011, 19/2012, 89/2013, 96/2015, 104/2015,
113/2015 – ispr., 39/2016, 56/2016 i 77/2016, 16/2018, 78/2018.) čl. 39
76
• star softver (AVP program), te teškoće sa održavanjem istog.
• neadekvatna tehnička podrška
• Loša internet konekcija
• Informatička pismenost je nа jаko niskom nivou u čitаvom prаvosuđu.
• U prаvosudnom sistemu se koriste rаznovrsni nepovezаni sistemi IKT zа
procesuirаnje predmetа, uprаvljаnje istim i uprаvljаnje dokumentаcijom: AVP
programi243 i SAPS program.

AVP je u privredne, tada trgovinske sudove uveden krajem 2008. Posle 10 godina
tehnologija u kome je pisan program je malo zastarela te iako program ima prednosti
koje smo naveli postoje i teškoće zbog kojih ga je neophodno promeniti:

•
Nedovoljno obučen kadar. Ovaj problem prati AVP program od samog početka.
Korisnicima ali i administratorima suda je omogućena samo osnovna obuka koja
je izvršena tokom implementacije programa. Tako da novi kadar je “samoučeći”
snalazeći se kako se koristi AVP program kroz praktičan rad. Takođe
administrator sudova su obučeni samo za osnovnu administraciju programa, dok
su se sudovi oslanjali na spoljnu podršku i održavanje AVP programa, što se
ispostavilo kao greška.
•
Cena održavanja. Kao što smo rekli, tehnologija u kojoj je pisan AVP program je
pored toga što je in a početku bila specifična i jedinstvena, već zastarela. Iz tih
razloga održavanje AVP programa predstavlja veliki izdatak u budzetu
Ministarstva pravde RS. A čak se i desilo u prošlosti da Ministarstvo pravde RS
više od godinu dana nije potpisalo Ugovor o održavanju AVP programa ni sa
jednom firmom, te su sudovi bili prepušteni da ga održavaju po principu “kako se
koji sud snađe”, jer nisu imali dovoljno finansijskih sredstava na svojim računima.
Iz ovih razloga su nastale različite verzije AVP programa po privrednim sudovima
u Srbiji.

•
 Greške u izveštajima. Jedan od bitnih zadataka AVP programa je sakupljanje
podataka i izrada izveštaja o radu sudova i sudija kao i drugih raznoraznih
izveštaja. Primećeno je u AVP program da različiti izveštaji za isti traženi podatak

243       Ovde je rečeno AVP programi jer do skora je svaki privredni sud imao svoju različitu verziju AVP
programa.
77
daju različit podatak, ili da se podaci u pojedinim izveštajima ne slažu sa stvarnim
stanjem u sudu. Iako su greške primećene i prijavljene, one nisu ispravljene. Ovo
dovodi da neke od podataka u izveštajima moramo “ručno” da pretražujemo kako
bi dobili tačan podatak, što opet iziskuje ili bolje reći troši vreme zaposlenima.

Iz svih ovih razloga Ministarstvo pravde u saradnji sa Privrednim apelacionim sudom je
odlučilo da je vreme za izradu novog programa za vođenje predmeta SIPRIS (Sistem
Privrednih Sudova). Izrada programa je izvršena tokom 2017. godine, a u ovoj se
očekuje implementacija u svim sudovima. Novi program bi po prezentaciji Ministarstva
pravde RS trebao da sadrži i sistem rаzmene dokumentаcije između sudovа, tužilаštvа,
policije, agencija kao i Narodne banke Srbije. Takođe bi trebao u sebi da sadrži i
jedinstvenu bazu Pošte kako bi omogućili i tačnije i brže dostavljanje pošte strankama u
postupku kao i njihovim zastupnicima odnosno advokatima.

U planu je i dalji razvoj programa koji će omogućiti automatski elektronski prijem
dokumenata, a krajnji domet program je da će u budućnosti aktivne stranke u postupku,
odnosno njihovi zastupnici, sa svojom šifrom moći da pristupe elektronskom predmetu
te izvrše neposredan uvid.

Modernizacija tehnologije može da dovede do poboljšanja usloga rada i efikasnosti
sudova „ putem integrisanog softvera koji će proizvoditi precizne izvepštaje o obimu
posla i opterećenosti pojedinačnih sudoja i sudija, omogućiti precizne parametre za
adekvatnu racionalizaciju mreže sudova i smanjnje rashoda“.244

Pored ovoga smernice za sistemsko unapređenje e-pravosuđa bi bile:

• potrebno je unaprediti efikasnost putem uspostavljanja centralizovanog IKT tela
za unapređenje e-pravosuđa u kome bi pored članova Ministarstva pravde RS
bili i reprezentativni administratori sudova kako bi mogli da prikažu celokupnu
sliku i realne probleme sudova u Srbiji,

244    Nacionalna strategija reforme pravosuđa,
https://arhiva.mpravde.gov.rs/images/strategija_reforme_pravosudja__cir_no1.pdf , posećeno 26.04.2020.

78
• da se u što većoj meri omogućiti raspoloživost usluga na internetu i portalu
sudova uspostavljanje jednoobraznosti IKT usluga na nivou celokupnog
pravosuđa,
• podići nivo bezbednosti informacija na internetu,
• uložiti u konstantnu edukaciju IKT osoblja, zaposlenih ali i rukovodstva,
• potrebno je motivisati  IKT osoblje,
• raditi na povećanju sposobnosti za prikupljanje sredstava za IKT i efikasno
upravljanje obezbeđenim fondovima.

6.16. Komunikacija sa strankama
Pravosuđe u Srbiji ima loš imidž, prati ga negativan trend. Uzrok tome su nezadovoljne
stranke, nedovoljno poznavanje procedura i rada suda, nedovoljna informisanost medija
koji su uglavnom zainteresovani za senzacije (Grafikon 1).
U javnosti sudovi su uglavnom prikazani kao zatvorene institucije koje nerado pružaju
informacije i koje imaju slabu saradnju sa medijima. Problem u komunikaciji nastaje
samim tim što stranke uglavnom ne razumeju procedure i svoje obaveze koje imaju
pred sudom. Vlada mišljenje da pred sudom nisu svi jednaki i da ima onih koji su
povlašćeni.245

245
Sekretarijat za sprovođenje Nacionalne strategije reforme pravosuđa, Odnosi s javnošću u
sudovima, Beograd, 2007. str. 8
80
izradu plana aktivnosti koji će se sprovoditi u toku jedne godine ne bi li se građanima
pružile sve neophodne informacije, unapredila efikasnost rada i podigao nivo poverenja
u sudove u Srbiji. 249
"Ciljevi efektivne komunikacione strategije:250
1.
Da informiše o radu suda kako bi građani i mediji bolje razumeli sudske procedure
a sudovi postali transparentniji i pristupačniji.
2.
Da se konsultuje sa zainteresovanim stranama kako bi se saznalo šta one misle o
radu suda i ne bi li se identifikovale  mogućnosti za poboljšanje rada.
3.
Da promoviše sud i njegove aktivnosti radi poboljšanja imidža suda i povećanja
stepena poštovanja i poverenja građana spram sudstva i njihovih odluka."
Ova strategija treba da predstavlja dokument preko kojeg će sud moći da dobije
odgovore na nekoliko ključnih pitanja:
▪
Ko mogu biti ciljne grupe? – "Visoki savet sudstva, sudovi, državni organi,
javnost,"251 stranke u postupku, advokati, policija, svedoci, tužioci.
▪
Koje su im informacije potrebne? – Procedure, informacije o predmetu,
sudska praksa itd.
▪
Načini na koje se mogu pružiti ili dobiti informacije? – Posteri, Web
prezentacije, lista potrebne dokumentacije, kutije za sugestije itd.
▪
Koliko često informacije treba pružati? – jedan put dnevno, nedeljno ili po
potrebi.
Pravi odabir metoda komunikacije i sredstava za komunikaciju pomaže da sudovi utiču
na poboljšanje mišljenja koje stranke imaju o sudovima, građana i medija o radu suda
kao i da olakšaju rad svojim zaposlenima u sudovima.
Ona se ne kreira samo zbog javnosti, već i da bi se zaposlenima olakšalo obavljanje
svakodnevnih aktivnosti. Spiskovi sa potrebnom dokumentacijom olakšaće strankama
da brzo obave svoje obaveze u sudu a zaposlenima će skratiti vreme koje bi inače

249           Sekretarijat za sprovođenje Nacionalne strategije reforme pravosuđa, Odnosi s javnošću u
sudovima, Beograd, 2007. Strana 11.
250
Sekretarijat za sprovođenje Nacionalne strategije reforme pravosuđa, Odnosi s javnošću u
sudovima, Beograd, 2007. Strana 11.
251
Komunikaciona strategija za period od 2016-2018 , Visoki savet sudstva, www.vss.sud.rs,
2016, str.5
81
proveli objašnjavajući svakoj stranci ponaosob koji su dokumenti potrebni da bi se
pokrenuo postupak.
Svaki sud koji želi da unapredi svoju komunikaciju sa javnošću trebalo bi da zaduži
jednu a po potrebi i više osoba za pružanje informacija- komisiju. To odgovorno lice u
sudu je Portparol suda dok je " komisija za povećanje poverenja javnosti u rad sudova
je stalna komisija i deo je sudske uprave. Njeni članovi su sudije, zaposleni u sudu kao i
jedan predstavnik javnosti."252
Saradnik za odnose sa javnošću ( portparol) je lice koje koordinira sve aktivnosti u vezi
sa komunikacijom ( internom i eksternom) , lice koje brine o tome da se informiše
javnost i koje promoviše svoj rad.
Portparol je prva osoba u sudu sa kojim se susreću mediji i koja je zadužena za
komunikaciju sa njima kao i za iznošenje zvaničnih stavova suda. Po naredbi
predsednika suda portparol je ovlašćen da organizuje konferencije, da medijima daje
pismena i usmena izjašnjenja, da uređuje sajt u saradnji sa sistem administratorom. On
je dužan da se pre davanja informacije medijima konsultuje sa sudijom koji sudi u
predmetu o kome se daje informacija.253
Komunikacija sa javnošću, odnosno informisanje postiže se pomoću sledećih aktivnosti:
izrada web prezentacije, uvođenjem pulta za informisanje, izrada štampanog materijala
(posteri, bilteni, letke) poboljšanje označavanja u sudu, nastupi u medijima, konferencije
za štampu i drugi vidovi komunikacije sa javnošću.254
▪
Pult za informisanje – njegovo uvođenje u sudove predstavlja bitnu novinu
na polju informisanja javnosti u rad sudova. Ona predstavlja bitan korak u
menjanju slike sudova kao zatvorenih institucija. Njegova svrha je da pruži
odgovore na pitanja stranaka, da obezbedi informacije na papiru i prilikom
direktne komunikacije prikupi povratne reakcije građana. Na ovaj način se
usluge suda mogu kontinuirano unapređivati. U slučaju da su pitanja
stranaka za određenu temu izuzetno velika, može se uraditi letak kojim će se
efikasno izaći u susret strankama. Pult je od izuzetnog značaja jer se njime

252
Plan za povećanje poverenja javnosti u rad Osnovnog suda u Užicu, I su 1-5/2014, str.2
253
Plan za povećanje poverenja javnosti u rad Privrednog suda u Užicu, VIII su 38/2014-5 , str.4
254           Sekretarijat za sprovođenje Nacionalne strategije reforme pravosuđa, Odnosi s javnošću u
sudovima, Beograd, 2007. str. 20
82
šalje poruka strankama da se njima daje na značaju, daje osećaj otvorenosti
suda i profesionalnosti a dolazi i do smanjenja onih osnovih pitanja koja se
svakodnevno upućuju službenicima.255 Pultovi moraju biti opremljeni
štampanim materijalima i unapred pripremljenim blanko obrascima. Poželjno
bi bilo da za pultom konstantno radi jedna osoba koja će pružati sve potrebne
informacije.
▪
Veb sajt – osnovna svrha izrade web sajta je pružanje raznih informacija o
sudu. Od ovog vida informisanja korist imaju i pojedinci i organizacije koje
imaju pristup internetu. Dobro odrađena web prezentacija obezbeđuje
podatke i informacije o sudu gde god da se zainteresovane stranke nalaze,
pružiće im kompletne podatke o uslugama koje sud pruža građanima,
pravnim licima, organizacijama, da daju povratne informacije kao i da
kontaktiraju sa sudom. Ovako dobra web prezentacija znatno će da popravi
imidž suda. Izrada i postavljanje web prezentacije je u rukama informatičara,
sistem administratora. Sud bira podatke, informacije, obrasce, tekstove i
sličnu dokumentaciju koju želi da postavi na svoju web prezentaciju. To su
uglavnom one informacije koje su vezane za stranke, ali i oni podaci koji su
bitni za promociju rada suda. Pored dobro odrađene web prezentacije od
velikog značaja je da se stranica redovno ažurira i da se ostvaruje stalna
komunikacijama sa posetiocima sajta suda.256
6.16.1. Konsultovanje
Konsultacije su od velikog značaja za sud jer pružaju povratne informacije o uslugama
koje sud pruža i ukazuje koje segmente u radu suda treba poboljšati radi postizanja
veće efikasnosti i profesionalnosti.257
Uvođenje kutija za sugestije predstavlja najjednostavniji način komunikcije sa
strankama. Stranke obično kutije gledaju kao mesto gde mogu uložiti svoje pritužbe na
rad sud. Da ne bi došlo do toga, potrebno je izraditi plakat na kome će se na jasan
način objasniti postupak podnošenja pritužbi na rad suda kako ne bi dolazilo do zabune.
Jedna od potencijalnih mogućnosti izbegavanja ovog problema je i izrada upitnika koji
će stajati kraj kutija. U tom upitniku bi trebalo da se nalaze pitanja poput toga kako

255
Ibid. str. 21 i 22.
256
Ibid. str. 22
257           Ibid. str. 25
83
poboljšati efikasnost na pultu, koje su sugestije koje mogu dovesti do poboljšanja rada
suda, šta im se ne dopada u sudu, kako bi to u budućem vremenu promenili.258
6.16.2. Izrada štampanog materijala
 Novi trend za sudove predstavlja izrada promotivnog štampanog materijala. Kao i sve
pravosudne ustanove ni sudovi nisu izrađivali posebne štampane materijale kao neki od
vidova informisanja javnosti i promovisanja rada suda. Ali sa trendom uvođenja info
pultova sudovi su počeli i da izrađuju flajere koje se bave temama bitnim za stranke.
Pre same izrade štampanog materijala bitno je da zna kome se obraća, šta želi da se
kaže kao i kako da tu se ta poruka prenese. Ono što je bitno je da materijal bude što
jednostavniji, da bilteni  budu kratki, privlačni i ubedljivi.
6.17. Pristup informacijama
U skladu sa Zakonom o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja259
definišu se " prava na pristup informacijama od javnog značaja kojom raspolaže sud
radi ostvarenja i zaštite interesa javnosti da zna i ostvarenja slobodnog demokratskog
poretka I otvorenog društva."260
6.17.1.
Postupak pružanja usluga korisnicima
U sudskoj pisarnici se primaju zahtevi za izdavanje uverenja da se nad pravnim licem
ne vodi stečajni postupak, da pravnom licu nije izrečena mera zabrane obavljanja
delatnosti, da pravno i odgovorno lice nije odgovaralo za privredne prestupe, kao i da
fizičkom licu nije izrečena mera bezbednosti ili zaštitna mera zabrane obavljanja
delatnosti. Ovaj zahtev se podnosi na obrascu koji se može preuzeti u sudskoj pisarnici
ili preuzeti sa sajta suda (Prilog 3). Obrazac mora biti čitko popunjen i potpisan od

258
Sekretarijat za sprovođenje Nacionalne strategije reforme pravosuđa, Odnosi s javnošću u
sudovima, Beograd, 2007. Strana 25.
259
Zakonom o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja ("Sl. glasnik RS", br. 120/2004,
54/2007, 104/2009 i 36/2010)
260
Viši sud u Beogradu, Informacije od javnog značaja, http://www.bg.vi.sud.rs
posećeno 22.08.2017.
84
strane podnosioca zahteva odnosno od strane ovlašćenog pravnog lica i overen
pečatom. Stranka uverenje može preuzeti svakim radnim danom u pisarnici suda.261
Za izradu uverenja plaća se sudska taksa a u slučaju da se uverenje izdaje u više
primeraka svaki sledeći primerak se dodatno plaća. Na osnovu Zakona o sudskim
taksama, taksa za izdavanje uverenja se plaća na račun Republičkih sudskih taksi.
Pored ovih zahteva u sudskoj pisarnici se predaju zahtevi arhivi za razgledanje spisa
(Prilog 4) zahtevi za prepis i fotokopiranje (Prilog 5) kao i zahtev arhivi za dostavu
spisa (Prilog 6).
Nakon prijema zahteva u sudskoj pisarnici se pregledaju i obrađuju zahtevi  po davanju
saglasnosti postupajućeg sudije u predmetu za koji je tražena kopija,prepis ili
razgledanje, ili predsednika suda ukoliko se traži informacija od javnog značaja ili ako je
predmet u arhivi. Nakon čega ih pisarnica dostavja tražiocima podataka uz propisanu
novčanu naknadu.
Pored navedenih zahteva korisnika privredni sudovi poseduju i informacije:
▪ u vezi sa predmetima,
▪ izveštaje o radu suda,
▪ izveštaje o sudskoj praksi,
▪ podatke o ličnim imenima sudija i zaposlenih u sudu,
▪ sistematizaciji radnih mesta kao i
▪ informacije koje se odnose na primenu Zakona o slobodnom pristupu
informacijama od javnog značaja.
6.17.2. Vrste informacija kojima Privredni sud u Užicu omogućava pristup
Svaka stranka u postupku, odnosno njen pravni zastupnik mogu u svakom trenutku da
dobiju sve informacije o tom postupku. Tome mnogo olakšava i AVP program, za lakšu
distribuciju i pronalaženje svih podataka o predmetu. Novi program u privrednim
sudovima trebao bi da omogući i veći stepen elektronske komunikacije: u prvoj fazi biće
omogućeno elektronsko dostavljanje elektronski potpisanih podnesaka i inicijalnih
akata, naravno uz posedovanje određenih elektronskih sertifikata, da bi u drugoj fazi

261
Informator o radu Privrednog suda u Užicu za 2014 godinu, str. 58 www.ue.pr.sud.rs,
85
bilo omogućeno strankama i njihovim zastupnicima kompletan elektronski uvid u njihov
predmet.
Član 32. Ustava RS262 glasi: “Svako ima pravo da nezavisan, nepristrasan i zakonom
već ustanovljen sud, pravično i u razumnom roku, javno raspravi i odluči o njegovim
pravima i obavezama, osnovanosti sumnje koja je bila razlog za pokretanje postupka,
kao i o optužbama protiv njega.
Svakome se jemči pravo na besplatnog prevodioca, ako ne govori ili ne razume jezik
koji je u službenoj upotrebi u sudu i pravo na besplatnog tumača, ako je slep, gluv ili
nem.
Javnost se može isključiti tokom čitavog postupka koji se vodi pred sudom ili u delu
postupka, samo radi zaštite interesa nacionalne bezbednosti, javnog reda i morala u
demokratskom društvu, kao i radi zaštite interesa maloletnika ili privatnosti učesnika u
postupku, u skladu sa zakonom.”263
Javnost u radu suda omogućava građanima da se upoznaju sa radom suda, da se
upoznaju sa pravnim propisima i sudskim procedurama, kako bi na taj način povećali
poverenje građana u pravičnost sudstva. Javnost u radu se omogućava građanima na
sledeće načine:
1.
Kroz informator o radu suda
2.
Omogućavanjem prisustvovanja suđenjima264
3.
Pristup informacijama od javnog značaja;
4.
Objаvljivаnjem sudskih pravnih shvatanja
5.
Kroz web prezentacije i portal sudova
1) Informator sudova
Obaveza pravljenja informatra o radu sudova proističe iz Člana 39. Zakona o pristupu
informacijama od javnog značaja koji glasi: “Državni organ, najmanje jednom godišnje,
izrađuje informator sa osnovnim podacima o svom radu, koji sadrži naročito:
a. opis ovlašćenja, obaveza i organizacione strukture;

262     Ustav RS ( Sl. gl RS br 98/2006)
263      Ustav RS ( Sl.Gl. RS. Br. 98/2006)  Član 32.
264     Osim u izuzetnim slučajevima propisano Ustavom i zakonima
86
b. podatke o budžetu i sredstvima rada;
c. podatke u pogledu vrsta usluga koje neposredno pruža zainteresovanim licima;
d. postupak podnošenja zahteva državnom organu, odnosno ulaganja žalbi protiv
njegovih odluka, radnji ili propusta;
e. pregled zahteva, žalbi i drugih neposrednih mera preduzetih od strane
zainteresovanih lica, kao i odluka državnog organa povodom podnetih zahteva i
uloženih žalbi, odnosno odgovora na druge neposredne mere preduzete od strane
zainteresovanih lica;
f. podatke o načinu i mestu čuvanja nosača informacija, vrsti informacija koje
poseduje, vrsti informacija koje stavlja na uvid, kao i opis postupka podnošenja
zahteva;
g. imena starešina državnog organa i opis njihovih ovlašćenja i dužnosti, kao i
postupaka po kojima oni donose odluke;
h. pravila i odluke državnog organa koji se tiču javnosti rada tog organa (radno vreme,
adresa, kontakt telefoni, identifikaciona obeležja, pristupačnost licima sa posebnim
potrebama, pristup sednicama, dopuštenost audio i video snimanja i sl.), kao i
svako autentično tumačenje tih odluka;
i. pravila i odluke o isključenju i ograničenju javnosti rada državnog organa, kao i
njihovo obrazloženje.
Državni organ će zainteresovanom licu, bez naknade, omogućiti uvid u informator,
odnosno dati mu primerak informatora, uz naknadu nužnih troškova.”265
Za pravljenje Informatora o radu suda takođe su važni i Sudski poslovnik i Uputstvo za
izradu i objavljivanje informatora o radu državnih organa.
Obaveza suda je da bar jednom godišnje objavi inforamtor na svom sajtu i to najkasnije
do 01. februara.
3) Pristup informacijama od javnog značaja
Informacija od javnog značaja, u smislu Zakona o slobodnom pristupu informacijama od
javnog značaja, jeste informacija kojom raspolaže organ javne vlasti, nastala u radu ili u

265     Zakon o slobodnom pristupu informacija od javnog značaja op.cit. član 39
87
vezi sa radom organa javne vlasti, sadržana u određenom dokumentu, a odnosi se na
sve ono o čemu javnost ima opravdan interes da zna.
Da bi se neka informacija smatrala informacijom od javnog značaja nije bitno da li je
izvor informacije organ javne vlasti ili koje drugo, lice, nije bitan nosač informacija (papir,
traka, film, elektronski mediji i sl.) na kome se nalazi dokument koji sadrži informaciju,
datum nastanka informacije, način saznavanja informacije, niti su bitna druga slična
svojstva informacije.
Ipak zbog drugih zakona, postoje ograničenja prilikom davanja informacijama od javnog
značaja. Zbog Zakona o zaštiti podataka o ličnosti, jedno od ograničenja je
anonimizacija podataka.
Pod anonimizacijom podataka u sudskim odlukama podrazumeva se zamena i
izostavljanje podataka o ličnosti i drugih podataka, tako da se ne može identifikovati lice
na koje se ti podaci odnose.266
Minimum standarda anonimizacije podataka o ličnosti u sudskim odlukama obuhvata
zamenu i izostavljanje podataka na osnovu kojih je moguće identifikovati učesnika u
sudskom postupku, kao i podataka o licu na osnovu kojih bi mogao biti otkriven identitet
učesnika.
5) Portal i web prezentacije sudova
Portal suda se nalazi na adresi https://portal.sud.rs. Kroz portal građani, firme, advokati,
kao i državne institucije mogu besplatno da se informišu o statusu određenog predmeta,
o postupajućem sudiji, preduzetim radnjama i drugim važnim procesnim činjenicama.
Pored portal svih sudova, a koji održava Ministarstvo pravde Republike Srbije, svaki sud
ima svoj web sajt. Pored informacija o predmetima, na portal odnodno sajtu mogu se
naći i opšte informacije o sudu, informator o radu suda, raspored poslova u sudu,
sudska odeljenja, kontakt informacije, ali i elektronska oglasna table suda, veoma važna
kako za objavljivanje javnih nabavki u sudu tako i za objavljivanje informacija u
stečajnim predmetima.

266           Pravilnik o anonimizaciji podataka I su 1/2018-12
88
U toku 2014. godine u Privrednom sudu u Užicu je izdato 601 uverenje – St. Sl.267. - 76
uverenja, Pk. SL 268 – ukupno 410 uverenje, Uverenja iz FI269 evidencije – 20, kao i 84
zahteva u I-IV-SL270 i 11 podnesaka u P-SL271.
U toku 2014. godine deponovano je ukupno 8 generalnih punomoćja.
6.17.3. Pristup informacijama od javnog značaja
Na osnovu Zakona o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja pod pojmom
informacija od javnog značaja podrazumeva onu informaciju kojom raspolaže organ
javne vlasti, koja je nastala u radu ili koja je sadržana u određenom dokumentu a odnosi
se na ono o čemu javnost ima pravo da zna.272 Prema Zakonu, sud je u obavezi da
informaciju učini dostupnom za podnosioca zahteva za pristup informaciji od javnog
značaja kao i da omogući kopiranje ili slanje kopije putem pošte ili elektronskim putem.
Shodno članu 38. ovog Zakona definisano je da organ vlasti odredi jedno lice
(ovlašćeno lice) koje će rukovati informacijama od javnog značaja i postupati po
zahtevima za istim.
Lice koje je ovlašćeno za pružanje informacija od javnog značaja u Privrednim
sudovima u je sekretar suda, koji je ujedno i portparol suda, a predsednik suda može to
zaduženje poveriti i nekom od stručnih saradnika.
Zahtev za pristup informacijama može da se dostavi poštom ili mejlom i potrebno je da
sadrži ime, prezime i adresu tražioca informacije. Potrebno je što bliže navesti tražene
informacije. U slučaju da zahtev nije precizan i konkretan ovlašćeno lice je dužno da
uputi tražioca u nedostatke ne bi li ih dopunio. Zahtev za pristup informaciji može se
preuzeti sa sajta suda i dostaviti sekretaru radi dostave traženih informacija (Prilog 7).

267        St. sl. - Evidencija (službena korespodencija za tečajeve i uverenja u vezi sa postupkom stečaja)
268          Pk. Sl. - uverenja da pravno lice nije odgovaralo za privredne prestupe kao i da mu nije izrečena
pravnosnažna sudska mera zabrane obavljanja delatnosti, kao i da fizičkom licu nije izrečena
mera bezbednosti ili zaštita mere zabrane obavljanja delatnosti
269          FI evidencija – evidencija iz sudskog  registara
270          I-IV-SL- službeno ako je nešto došlo za izvršenja , ako je neko pismeno pogrešno prispelo u sud
da bi se vratilo pošiljaocu  I svi predmeti koji se ističu na oglasnu tablu a dobijeni od strane javnih
izvršitelja
271        P-SL – sve u vezi parnice, da se vrati ako je nešto uručeno pogrešno, dalvanje informacija u vezi
predmeta i slično.
272
Zakon o slobodnom pristupu informacija od javnog značaja ("Sl. Gl. RS"120/2004... 36/2010)
član 2.
89
Sud je dužan da u  propisanom roku odgovori na zahtev, da mu stavi na uvid dokument
koji sadrži traženu informaciju ili da mu dostavi kopiju dokumenta. Ukoliko postoje
poteškoće u dostavi informacije u zakonskom roku, ovlašćeno lice je dužno da tražioca
informacije obavesti i da odredi rok za postupanje po zahtevu. Taj rok ne sme biti duži
od 40 dana od dana prijema zahteva.273
Ograničenje prava shodno članu 8. Zakona primenjuje se u slučaju ako je to neophodno
radi zaštite od ozbiljne povrede pretežnijeg interesa zasnovanog na Ustavu.
"Prema članu 9. Zakona neće se tražiocu omogućiti ostvarenje prava na pristup
informacijama od javnog značaja ako bi time:
1.
ugrozio život, sigurnost ili koje drugo važno dobro nekog lica,
2.
ugrozio, omeo ili otežao sprečavanje ili otkrivanje krivičnog dela, optuženje za
krivično delo, vođenje pretkrivičnog postupka, vođenje sudskog postupka ili fer
postupanje i pravično suđenje,
3.
ozbiljno ugrozio odbranu zemlje, nacionalnu ili javnu bezbednost ili međunarodne
odnose,
4.
bitno umanjio sposobnost države da upravlja ekonomskim procesima u zemlji ili
bitno otežao ostvarenje opravdanih ekonomskih interesa,
5.
učinio dostupnim informaciju ili  dokument za koji je propisima ili službenim aktom
zasnovanim na zakonu određeno da se čuva kao državna, službena, poslovna,
vojna ili druga tajna."274
Prava iz Zakona o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja su jednaka za
sve bez obzira na državljanstvo, veroispovest, nacionalnu pripadnost, prebivalište i sl.

273
Ibid, član 16
274
Informacije od javnog značaja, www.bg.vi.sud.rs, posećeno 02.08.2016.
90
7. ISTRAŽIVANJE
„Cilj istraživanja je utvrđivanje kvaliteta rada Privrednih sudova u Srbiji na uzorku od tri suda
slične veličine po broju sudija i sudijskog osoblja, kao i po broju primljenih i rešenih predmeta,
te dokazivanje hipoteze da je Privredni sud u Užicu jedan od vodećih po kvalitetu rada.“275
Za potrebe istraživanja korišćeni su godišnji rezultati rada Privrednog suda u Užicu,
Privrednog suda u Požarevcu i Privrednog suda u Somboru za 2014. godinu u predmetima
stečajeva, parnica, privrednih prestupa i u vanparničnim predmetima.
7.1. Privredni sud u Užicu
„Odlukom o broju sudija u sudovima276 utvrđen je ukupan broj sudija u sudovima gde u
Privrednom sudu u Užicu ima 7 sudija dok sudijsku funkciju trenutno obavlja 5 sudija
zajedno sa predsednikom suda dok je ukupan broj sudskog osoblja na neodređeno vreme
22 zaposlena državna službenika i nameštenika.“277
Privredni sud u Užicu osnovan je Zakonom o uređenju sudova278 kao sud posebne
nadležnosti za područje opština: Arilje, Bajina Bašta, Kosjerić, Nova Varoš, Požega,
Priboj, Prijepolje, Čajetina i grad Užice. Od osnivanja Privrednog suda u Užicu do sada
je bilo birano 23 sudija. Dr Jezdimir Mitrović279 iznosi podatak da je od osnivanja
Privrednog suda u Užicu 1954. godine do 2000. godine rešeno oko 900.000 predmeta.
Posebnu pažnju Privredni sud u Užicu posvećuje ažurnosti suda u kvalitetu pri izradi
sudskih odluka. O tome koliko je ažuran Privredni sud u Užicu govori i to da je u periodu
od 1995. godine do 2000. godine važio za sud sa najboljom ažurnošću i to ne samo u
našoj zemlji već i na Balkanu.

275         D. Gačić  ,Analiza rada Privrednog suda, Beograd 2015, str 12.
276
Odluka o broju sudija u sudovima ("Sl. glasnik RS", br. 88/2015, 6/2016, 11/2016, 48/2016,
73/2016, 104/2016, 24/2017, 31/2017 i 54/2017)
277         Gačić D. Op.cit. str. 12
278
Zakon o uređenju sudova ("Sl. glasnik RS", br.116/2008)
279
J. Mitrović, Istorija, sadašnjost i perspektiva privrednog sudstva Srbije, Savremena administracija,
Beograd 2000, str. 127
91

U Tabeli 1 koja se radi kontrole dostavlja Ministarstvu pravde, Visokom savetu sudstva i
Privrednom apelacionom sudu dat je prikaz statističkih podataka iz 2014. godine uz
prikaz broja predmeta po materiji u Privrednom sudu u Užicu kao i način rešavanja
sporova (meritorno, nemeritorno ili ukinuto).
U tabeli je prikazan i broj žalbi kao i kvalitet rada suda koji je iskazan kroz koeficijent
ažurnosti, procenat kvaliteta, procenat savladavanja priliva i procenat rešenih predmeta.
Podaci za 2014. godinu prikazani u Tabeli 1 pokazuju da Privredni sud u Užicu održava
tradiciju jednog od najažurnijih sudova a što ne utiče na kvalitet izrađenih odluka.
92

IZVEŠTAJ ZA MINISTARSTVO PRAVDE: SUD
ZA PERIOD OD 01/01/2014 DO 31/12/2014
U radu
Rešeni
Nerešeni na kraju izveštajnog perioda
Žalbe
Kvalitet
Vrsta predmeta
Preneto iz prethodnog perioda
Primljeno
Ukupno u radu
Ukupno rešeno
Ukupno žalbi
Ukupno rešenih po
žalbi
Potvrđeni
Preinačeni
Ukinuti
NM
M
UK
NM
M
UK
NM
М
UK
Ukupno
%
Ukupno
%
Ukupno
%
Koeficijent ažurnosti
Kvalitet
Procenat savladavanja
priliva
Procenat rešenih
IpvIvk
0
38
38
0
38
38
0
0
0
0
0
0
0
0
0.00
0
0.00
0
0.00
0
100
100
100
Privredni prestupi (Pk, Pki, Pkr)
31
74
105
16
43
59
46
0
3
3
0
6
6
4
66.67
1
16.67
1
16.67
6
96.61
79.73
56.19
Stečaj (St)
81
24
105
3
39
42
63
0
2
2
0
2
2
2
100.00
0
0.00
0
0.00
25.36
100
175
40
Izvršenje (I, Iv, Iv1, Ipv, I2, Ioi)
1599
1965
3564
668
1412
2080
1484
24
14
38
0
0
0
0
0.00
0
0.00
0
0.00
7.3
100
105.85 58.36
Platni nalog (Pl)
0
7
7
7
0
7
0
1
0
1
0
0
0
0
0.00
0
0.00
0
0.00
0
100
100
100
Parnica (P, P2)
80
630
710
213
334
547
163
17
154
171
13
171
184
148
80.43
7
3.80
29
15.76
2.5
93.42
86.83
77.04
Vanparnični (R, Fi, L, PL)
1
144
145
78
62
140
5
1
4
5
0
2
2
2
100.00
0
0.00
0
0.00
0.34
100
97.22
96.55
UKUPNO
1792
2882
4674
985
1928
2913
1761
43
177
220
13
181
194
156
80.41
8
4.12
30
15.46
5.9
98.7
101.08 62.32

Tabela 1: Izveštaj za Ministarstvo pravde, Visoki savet sudstva i Privredni apelacioni sud, Privrednog suda u Užicu za period od 01.01.2014. do
31.12.2014.280

280
www.ue.pr.sud.rs, Informator o radu Privrednog suda u Užicu za 2015. godinu, strana 35.
96
„U vanparničnoj materiji je primljeno 144 predmeta dok je samo jedan predmet prenet
iz prethodnog perioda, što znači da je ukupno u radu bilo 145 predmeta. Dolazi se do
zaključka da se vanparnični predmeti se izuzetno brzo okončavaju i koeficijent ažurnosti
u ovom obračunskom periodu bio 0,34%.“286
7.2. Privredni sud u Požarevcu
Privredni sud u Požarevcu je osnovan 1956. godine Odlukom Narodne skupštine
Republike Srbije iz 1956. godine pod nazivom Okružni privredni sud u Požarevcu.
Privredni sud u Požarevcu je započeo svoj rad u skromnim uslovima da bi 1977. godine
bio premešten u zgradu koja je namenski pravljena za pravosudne organe i danas on
ima gotovo najbolje smeštajne uslove u kojima sudovi rade u Republici Srbiji.
Tokom šest decenija svog rada Privredni sud u Požarevcu je rastao kako po broju
zaposlenih sudija i ostalih radnika tako i u kvalitativnom smislu jer ovaj sud beleži
rezultate koji su u samom vrhu pravosuđa po kvalitetu svojih odluka.287
Rad Privrednog suda u „Požarevcu je organizovan u okviru sudskih odeljenja, sudskih
veća i službi. Svakim većem rukovodi po jedan sudija. Ukupan broj sudija u Privrednom
sudu u Požarevcu je 6 i 21 ostalih zaposlenih državnih službenika i nameštenika.“288

286      Gačić D. op.cit.str 17
287 Privredni sud u Požarevcu, http://www.po.pr.sud.rs/index.php posećeno 04.12.2017.
288      Gačić D. Op.cit. str. 17.
97

IZVEŠTAJ ZA MINISTARSTVO PRAVDE: SUD
ZA PERIOD OD 01/01/2014 DO 31/12/2014
U radu
Rešeni
Nerešeni na kraju izveštajnog perioda
Žalbe
Kvalitet
Vrsta predmeta
Preneto iz prethodnog perioda
Primljeno
Ukupno u radu
Ukupno rešeno
Ukupno žalbi
Ukupno rešenih po
žalbi
Potvrđeni
Preinačeni
Ukinuti
NM
M
UK
NM
M
UK
NM
М
UK
Ukupno
%
Ukupno
%
Ukupno
%
Koeficijent ažurnosti
Kvalitet
Procenat savladavanja
priliva
Procenat rešenih
IpvIvk
0
37
37
0
36
36
1
0
0
0
0
0
0
0
0.00
0
0.00
0
0.00
0.39
100
197.3
97.3
Privredni prestupi
21
200
221
44
30
74
47
0
1
1
0
4
4
3
75.00
0
0.00
1
25.00
3.23
95.65
74
61.16
Stečajј (St)
73
17
90
11
20
31
6359
4
2
6
3
7
10
4
80.00
0
0.00
2
20.00
25.55
95.55 182.35 34.44
Izvršenje (I, Iv, Iv1, Ipv, I2, Ioi)
1937
1555
3492
528
955
1483
2009
28
6
34
0
0
0
0
0.00
0
0.00
0
0.00
5.89
100
95.37
42.47
Platni nalog (Pl)
0
5
5
4
0
4
1
0
1
0
0
0
0
0
0.00
0
0.00
0
0.00
1.38
100
80
80
Parnica
235
774
1009
320
370
690
319
55
212
267
37
211
241
192
77.42
5
2.02
51
20.56
2.84
91.55
89.15
68.38
Vanparnični (R, Fi, L, PK)
5
158
163
27
116
143
20
0
4
4
0
1
1
0
0.00
0
0.00
0
100.00
0.87
199.3
90.51
87.73
UKUPNO
2273
2717
4990
1000
1527
2529
2463
94
225
319
40
225
263
205
77.19
5
1.91
55
20.91
6.24
97.63
93.02
50.64

Tabela 2: Izveštaj za Ministarstvo pravde, Vrhovni kasacioni sud i Privredni apelacioni sud, Privrednog suda u Požarevcu za period od
01.01.2014.do 31.12.2014.godine
101
7.3. Privredni sud u Somboru
Odlukom o broju sudija u sudovima294 u Privrednom sud u Somboru ima 5 sudija i 25
državnih službenika i nameštenika na neodređeno vreme.
„Sudsko osoblje zaposleno u sudu obavlja poslove u skladu sa Sudskim poslovnikom, u
skladu sa zakonom kao i u skladu sa Pravilnikom o unutrašnjoj organizaciji i
sistematizaciji radnih mesta. Sudsko osoblje čine sudijski pomoćnici, zaposleni na
tehničkim, računovodstvenim, informacionim i ostalim poslovima koji su od vitalnog
značaja za neometan rad suda.
Pravilnikom o unutrašnjem uređenju suda i sistematizaciji radnih mesta obrazovane su
4 organizacione jedinice u ovom sudu uz jednog samostalnog izvršioca, dok je u sudu
ukupan broj sistematizovanih radnih mesta 16 sa ukupno 30 zaposlenih.
Nadležnost Privrednog suda u Somboru prostire se na teritorije opština Apatin, Odžaci,
Kula i na grad Sombor, a od 01.01.2014. godine i na opštine Vrbas i Srbobran.“295
U Tabeli 3, Izveštaj za Ministarstvo pravde, Visokog savet sudstva i Privredni apelacioni
sud (T1 tabela) dat je prikaz statističkih podataka iz 2014. godine uz prikaz broja
predmeta po materiji u Privrednom sudu u Somboru kao i način rešavanja sporova
(meritorno, nemeritorno ili ukinuto) i broj žalbi i način njihovog rešavanja.
U tabeli je prikazan i broj žalbi kao i kvalitet rada suda koji je iskazan kroz koeficijent
ažurnosti, procenat kvaliteta, procenat savladavanja priliva i procenat rešenih predmeta.

294 Sl. Gl. RS, br 106/2013, 115/2013, 5/2014, 52/2014, 132/2014, 30/2015, 49/2015, 63/2015.
295    D. Gačić, Analiza rada Privrednog suda, Beograd 2015, str. 23
102
IZVEŠTAJ ZA MINISTARSTVO PRAVDE: SUD
ZA PERIOD OD 01/01/2014 DO 31/12/2014
U radu
Rešeni
Nerešeni na kraju izveštajnog perioda
Žalbe
Kvalitet
Vrsta predmeta
Preneto iz prethodnog perioda
Primljeno
Ukupno u radu
Ukupno rešeno
Ukupno žalbi
Ukupno rešenih po
žalbi
Potvrđeni
Preinačeni
Ukinuti
NM
M
UK
NM
M
UK
NM
М
UK
Ukupno
%
Ukupno
%
Ukupno
%
Koeficijent ažurnosti
Kvalitet
Procenat savladavanja
priliva
Procenat rešenih
Ii
0
64
64
63
0
63
1
11
0
11
2
0
2
0
0.00
0
0.00
0
0.00
0.16
100
98.44
98.44
Iiv
0
6
6
6
0
6
0
1
0
1
0
0
0
0
0.00
0
0.00
0
0.00
0
100
100
100
Ink
0
1
1
1
0
1
0
0
0
0
0
0
0
0
0.00
0
0.00
0
0.00
0
100
100
100
Ipi
0
1
1
1
0
1
0
0
0
0
0
0
0
0
0.00
0
0.00
0
0.00
0
100
100
100
IpvIvk
0
32
32
0
32
32
0
0
0
0
0
0
0
0
0.00
0
0.00
0
0.00
0
100
100
100
Rео
0
13
13
5
5
10
3
3
3
6
1
1
2
1
50.00
0
0.00
1
50.00
2.33
90
76.92
76.92
Privredni prestupi (Pк, Pki, Pkr)
46
139
185
60
43
103
82
0
10
10
0
8
8
8
100.00
0
0.00
0
0.00
5.96
100
74.1
55.68
Stečaј(st)
78
42
120
23
14
37
83
1
1
2
3
1
4
3
75.00
0
0.00
1
25.00
19.96
97.3
88.1
30.83
Izvršenje(I, Iv, Iv1, Ipv,I2)
645
1935
2580
824
827
1651
929
18
21
39
7
10
17
17
100.00
0
0.00
0
0.00
4.85
100
85.32
63.99
Platni nalog (Pl)
0
3
3
3
0
3
0
1
0
1
0
0
0
0
0.00
0
0.00
0
0.00
0
100
100
100
Parnica (P, P2)
167
550
717
292
189
481
236
028
108
136
16
95
111
91
81.98
2
1.80
18
16.22
4.33
95.84
87.45
67.09
Vanparnični (R, Fi, L, PP)
0
119
119
21
96
117
2
1
3
4
1
3
4
2
50.00
1
25.00
1
25.00
0.17
98.29
98.32
98.32
UKUPNO
936
2905
3841
1299
1206
2505
1336
64
146
210
30
118
148
122
82.43
3
2.03
21
14.19
4.64
99.04
86.23
65.22

Tabela 3: Izveštaj za Ministarstvo pravde, Vrhovni kasacioni sud i Privredni apelacioni sud, Privrednog suda u Somboru
za period od 01.01.2014.do 31.12.2014.godine

110
Na osnovu prethodne analize može se videti da je u Privrednom sudu u Užicu kvalitet
rada 98,7%, a kvalitet rada u Požarevcu je 97,63%, što je lošije u odnosu na Privredni
sud u Užicu, dok je najbolji kvalitet rada imao Privredni sud u Somboru sa 99,04%.
Najbolji kvalitet je imao Privredni sud u Somboru 99,04% a on je imao i najbolji
koeficijent ažurnosti 4,64% i najveći procenat rešenih predmeta 65,22%.
Drugi sud po kriterijumu kvaliteta je Privredni sud u Užicu gde koeficijent ažurnosti 5,9%
korespondira procentu rešenih predmeta 62,32%.
Bez obzira što je Privredni sud u Požarevcu preneo 2273 predmeta on je primio 2717
predmeta i samim tim imao najviše u radu i imao je dobar kvalitet, a najmanji procenat
rešenih predmeta 50,64%.
Iz ovoga vidimo da gde je koeficijent ažurnosti loš, najlošiji je i procenat rešenih
predmeta.
Kvalitet rada se ne može porediti bez broja ožalbenih303 odluka jer je kvalitet %
potvrđenih u odnosu na ukupan broj rešenih predmeta. Što je više ožalbenih odluka to
ukinuta odluka nosi manji procenat.
Kvalitet je broj ukinutih odluka koji se stavlja u odnos sa brojem rešenih predmeta ako
se gleda procenat preinačeni i ukinutih odluka. Može se desiti da bude loš procenat
potvrđenih, ukinutih odluka a dobar kvalitet. Mali koeficijent potvrđenih a visok procenat
u odnosu na kvalitet, a to zavisi od broja ožalbenih odluka.
Kvalitet rada jednog suda prilikom poređenja sudova ne može meriti samo prema
jednom kriterijumu nego ga cenimo prema svim kriterijumima. Teško je pronaći jedan
sud koji je najbolji po svim kriterijumima ali je dobro da imamo dva-tri kriterijuma među
prva tri i onda možemo reći za taj sud da je dobar.

303 Ožalbenih odluka- odluke suda na koje je uložena žalba neposredno višem sudu
112
od 65,22%. U Tabeli 4 možemo videti da su svi rezultati koje su imali ova tri suda dobri
rezultati i da su sva tri suda imali slične rezultate.
Samo čitanje izveštaja može u mnogome da zavara rad jer obično izveštaji nisu
napravljeni po meri sudova i nemaju dodatne parametre koji iziskuju dodatnu analizu.
Parametri koji moraju da se uzimaju u obzir prilikom poređenja su broj sudija i broj
predmeta u radu po sudiji kao i koliko je predmeta bilo rešeno po sudiji. Iz toga
dolazimo do zaključka da je više predmeta rešeno u Somboru iako oni nisu savladali
priliv.
Karakteristično je da svaki predmet ima svoj tok i potrebno je dva-tri ročišta da se reše.
Ali ako se dobije pred kraj izveštajnog perioda određeni broj predmeta zbog otvaranja
stečaja i atrakcije nadležnosti mi onda dobijamo statistički rezultat koji može da bude
lošiji, pa je sud koji je pet i po meseci radio kako treba i imao dobar rezultat do 15.06.
pa je od 16.06. do 30.06. dobio 50 starih predmeta, a do tada je imao samo 5 predmeta
a onda iskazao 30.06. ukupno 55 starih predmeta, što je dva puta više nego što je
iskazao na kraju prethodnog izveštajnog perioda, što znači da je bitan element
ravnomernosti priliva predmeta a to kod privrednih sudova može da bude vrlo
problematično zbog predmeta stečaja. Iz razloga što nikada ne može da se odredi
dinamika priliva zbog atrakcije nadležnosti, a to je da Privredni sud kada se otvori stečaj
nad jednim privrednim društvom privlači sve predmete sa teritorije cele Srbije i čak
sudova opšte nadležnosti i iz drugih privrednih sudova u onaj privredni sud gde je
otvoren stečaj, to je privlačenje nadležnosti, i da vrlo često i dovodi do neravnomernog
priliva jer u momentu otvaranja stečaja nakon što se potraživanja ispituju pa se upućuju
na parnicu on će privući nadležnost i za mesec dana privući veliki broj predmeta i onda
se može desiti da i u jednom danu stigne 100 predmeta. I to je nenormalan priliv
predmeta u sud koji je stigao 28.12. i smanjio ažurnost i savladavanje priliva. Tada u
takvim slučajevima je nemoguće odreagovati i za par dana rešiti toliki broj predmeta.
Takve, nepredviđene situacije mogu dovesti do lošeg rezultata rada i ako je sud dobro
radio u toku cele godine. To su ekscesne situacije, a kod privrednih sudova postoje
redovno te ekscesne situacije kad god se otvori stečaj.
Ono sto je bitno je u tim situacijama je presek izveštajnog perioda. Da ti predmeti stignu
na početku izveštajnog perioda da bi sud imao vremena da savlada priliv. To su te
nepredvidive ekscesne situacije gde dolazi do enormnog priliva i ako se to dogodi pred
kraj izveštajnog perioda onda se iskaže statistički izveštaj uz koji se obavezno prilaže
113
obrazloženje predsednika suda gde se obrazlaže zašto su rezultati tako loši. To
obrazloženje se zove Tekstualni deo izveštaja. Ove statistike ništa ne znače ukoliko se
ne obrazloži zašto je sud iskazao loš rezultat na kraju izveštajnog perioda.
Ako se gleda uspešnost određenog suda onda ne može da se gleda samo jedan
izveštajni period i na samo jednu godinu, mora da se posmatra nekoliko godina u
kontinuitetu i da se prati više sudova iz  godine u godinu i onda se donosi zaključak koji
je sud najbolji.
A sve to se ne može ceniti nezavisno od broja sudija, što znači da se pored statističkih
izveštaja gleda i upoređuje sa brojem sudija u sudovima.
Obzirom na specifičnost rada privrednih sudova koji imaju značajan broj stečajnih
predmeta gde u jednom stečajnom predmetu ima na hiljade poverilaca dolazi do naglog
priliva predmeta u određenom vremenskom periodu zbog atrakcije nadležnosti. 304
Iskazani rezultati će zavisiti od toga u kom izveštajnom periodu su ti predmeti došli u
sud, pa ukoliko su na kraju izveštajnog perioda, sud će iskazati loš rezultat iz razloga
što svaki predmet ima svoj tok, što se glavna rasprava odvija kroz više ročišta zbog
izvođenja dokaza i nemogućnosti rešavanja u kratkom periodu, ali ukoliko dođu na
početku izveštajnog perioda, sud ima vremena da odreaguje i da reši predmete i da
iskaže dobar rezultat.
Sudovi imaju tromesečni, šestomesečni i godišnji izveštaji suda i sudije, kako bi
predsednik suda mogao godišnjim rasporedom poslova da interveniše u određenim
situacijama ukoliko je došlo do povećanja broja predmeta i predsednici donose izmene
rasporeda poslova u sred godine i uključuju veći broj sudija da postupaju po materiji u
kojoj je došlo do povećanja broja predmeta.
Pravi izveštajni period je godišnji izveštaj ali zaključak o kvalitetu i efikasnosti rada
jednog suda ne može se meriti samo na osnovu jednog izveštajnog perioda.
Izveštaji često nisu sklopljeni  potrebama i merama rukovodjenja što često dovodi do
toga da izveštaji ne daju pravu sliku o radu suda. Prikupljanje podataka se i dalje po
svudovima vrši ručno što oduzima dosta vremena i dovodi do velikog broja grešaka.

304      Izveštaj Privrednog apelacionog suda o radu Privrednih sudova u Srbiji, analizirajući podatke po
sudovima
114
Potrebna je tačna statistika koja će da dovede do delotvorijeg upravljanja čitavim
sistemom.
115

8. ZAKLJUČAK
Dugi niz godinа pod pojmom kvаlitetа u pravosuđu se smаtrаlo sаmo odsutnost
grešаkа i sklаdnost sа prаvnim odredbаmа. Cilj uvođenjа kvаlitetа u rad privrednih
sudova u početku je se ogledаo u uvođenju bolje slike grаđаnа o rad sudova i u
uočаvаnje uskih grlа u orgаnizаciji i pronаlаženje nаčinа zа njihovo otklаnjаnje,
dostupnost sredstаvа uprаvljanjа, pronаlаženje nаčinа zа prikupljаnje informаcijа od
grаđаnа i ostаlih interesnih strаnа.
Uprаvljаnje kvаlitetom u pravosuđu znаči neprekidnu potrаgu zа što boljim tehničkim i
drugim vidovimа unаpređenjа i poboljšаnjа kojа će zа cilj imаti bolji rezultаt, koji se
ogledа u zаdovoljаvаnju korisnikа uslugа i poboljšanje kvaliteta rada. Jedan od
primarnih zadataka u privrednim sudovima je da se teži konstantnom poboljšanju
rezultata rada i da se meri i ocenjuje rad zaposlenih koristeći korektivne metode kako bi
pospešili svoj rad. To mogu učiniti i primenom standarada ISO 9001.
U radu je postavljena jedna osnovna hipoteza i dve posebne hipoteze.
Prva hipoteza je glasila  " primena standarda ISO 9001 značajno doprinovi poboljšanju
kvalitet arada privrednih sudova" što moćemo videti kroz implementaciju standard ISO
9000 na organizaciju rada privrednog suda i kroz njegovu primenu dolazi se do
zaključka je osnovi cilj kome trebа težiti primenom stаndаrdа ISO 9001 u prаvosudnom
sistemu zаdovoljаvаnje potrebа i ispunjаvаnje zаhtevа korisnikа uslugа prаvosuđа. To
su pre svegа grаđаni, advokati, stečajni upravnici, pravni zastupnici firmi i fizičkih lica,
zаposleni, dobаvljаči, neposredno viši sudovi, Ministаrstvo prаvde, Visoki sаvet
sudstvа.
Implementacija standarda ISO 9000 odnosi se i na nezavisnost, što dovodi do
nezavisnog upravljanja, nezavistan budžetski organ kao i nezavisno utvrđenje
unutrašnjeg uređenja i rada suda u celini. Pored nezavisnosti teži se ka transparentnosti
koja će doneti otvoreni proces izbora, napredovanja, otvorenosti suda ka građanima i
unapređen odnos sa javnošću i učešće u javnosti. Teži se smanjenju troškova (sudskih
taksi), tačnosti dobijenih informacija, kao i na uštedi vremena, na kvalitetu usluga, zaštiti
podataka i brzini dobijenih podataka koje je učesnik u postupku potraživao.
116
Uvođenje   standarda  ISO 9000 u pravosuđe pružilo bi korisnicima usluga/ građanima
usluge visokog kvaliteta. Time se dolazi do zaključka da standard ISO 9001 u velikoj
meri može pomoći u podizanju kvaliteta rada u sudovima. Najveća prednost standarda
je njena jednostavnost primene  gde vidimo da su gotovo svi zahtevi standarda
primenjivi u svakodnevnom radu.
U sudovima bi se podigla odgovornost i transparentnost rada na znatno veći nivo i to
definisanjem jasnih standarda za ocenu uspešnosti vršenja sudijske funkcije i rezultata
rada, zatim delotvornim upravljanjem predmetima kao i maksimalno korišćenje
raspoloživih resursa u sudstvu.
Uvođenjem standarda ISO 9001 u u Privredne sudove doći će do povećanja poverenja
korisnika usluga koje sud pruža, poboljšaće se poslovne sposobnost i efektivnost u
pružanju usluga, a time će doći i do postizanja nivoa kvaliteta usluga radi
zadovoljavanja zahteva i potreba koje iskazuju korisnici, prižanja uverenja da su
planirani ciljevi kvaliteta rada suda postignuti, što automatski znači da je naša osnovna
hipoteza potvrđena.
Prva posebna hipoteza je glasila " Kvalitet rada u privrednim sudovima zavisi od
rukovodstva i organizacije rada" a videli smo na osnovu iznetog da je sposobnost
rukovođenja  u rukama predsednika suda o koga zavisi uspeh poslovanja. Učinak i
rezultati suda u velikoj meri zavise od predsednika suda i njegove posvećenosti i volji za
rešavanjem problema rukovođenja. Od velike pomoći predsedniku suda u upravaljanju
sudom  bilo bi korišćenje izveštaja o upravnjanju različitim jedinicama u sudu.
Predsednici sudova trebali bi da organizuju male ad hoc timove koji bi mu pomogli u
rukovanju u vođenju suda.
Potrebno je jasno definisati upravljačku strukturu u sudu i definisati ciljeve i time doći do
podizanja kapaciteta rukovođenja na viši nivo kako bi se zadaci izvršavali, i na osnovu
ovoga dolazimo do zaključka da je i ova hipoteza tačna.
Druga posebna hipoteza odnosila je se na stručnost i osposobljenost ljudskih resursa u
sudovima  od kojih zavisi koeficijent ažurnosti, kvalitet, procenat savladavanja priliva
kao i broj rešenih predmeta u radu suda.
Na osnovu istraživanja posebne tačke standarda  koja se odnosi nastručnost i
osposobljenost resursa dolazi se do zaključaka da je suštinski zadatak u organizaciji
117
poslovanja suda  obezbeđivanje ogdovarajućih ljudskih resursa što će dovesti do
povećanja učinka.
Osnovni resurs u svakom poslovnom okruženju pa i u sudu su  ljudski resursi. Od
njihove stručnosti, osposobljenosti, motivisanosti, kreativnosti i inovativnosti zavisi
ostvarivanje rezultata rada. Što znači da zaposleni čine najvažniji resurs u sudu.
Delotvorno upravljanje je osnova svakog uspešnog poslovanja, stručnost i znanje su
polazni resursi koji čine osnovni faktor za ostvarivanje ciljeva. Postoji potreba za
obukom sudija i sudskog osoblja kao i  podizanje kapaciteta u čitavom pravosuđu.
Ranije je Pravosudna akademija više bila fokusirana isključivo na početničke obuke za
nove sudije i pored činjenice da ima previše sudija i da dolazi do smanjenja predmeta u
sudovima. Sada , Pravosudna akademija je usredsređena na stalnu obuku i podizanje
kapaciteta sudija i sudskog osoblja. Obuke pokrivanju sve aspekte koji vode modernom,
evropskom pravosuđu.
Kako bi došlo do maksimalnog učinka i motivisanja zaposlenih u sudovima potrebno je
identifikovati potrebe i očekivanja zaposlenih u pogledu plata, ličnog usavršavanja,
napredovanja i nagrađivanja.
U privrednim sudovima se veliki značaj pridaje obuci i edukaciji zaposlenih, kako sudija i
sudijskih pomoćnika tako i ostalih zaposlenih u sudu. Sudsko osoblje ima obavezu da
se stručno usavršava i da pohađa obuke u organizaciji Ministarstva pravde, Vrhovnog
kasacionog suda i Privrednog apelacionog suda što ima za krajnji cilj postizanje što
boljeg kvaliteta rada suda, povećanju koeficijenta ažurnosti i izradi kvalitetnijih sudskih
odluka kao i veći broj rešenih predmeta uz što manje ožalbenih odluka. Privredni
apelacioni sud već dvadeset pet godina organizuje Tradicionalno godišnje savetovanje
sudija privrednih sudova na kojima se raspravlja o spornim pitanjima iz prakse kao i o
referatima o najvažnijim pitanjima iz primene prava i propisa.
Rukovodstvo suda treba da podstiče zaposlene na njihovo usavršavanje, da
obezbeđuje stalnu obuku, da definiše ovlašćenja i odgovornosti zaposlenih, utvrđuje
pojedinačne radne ciljeve i da preispituje potrebe zaposlenih i da meri njihovo
zadovoljstvo a time će i rezultati rada biti na znatno višem nivou i ovim se potvrdjuje i
druga posebna hipoteza.
118
Dostizanjem što većeg nivoa efikasnosti postiže se bolji pristup pravosuđu,
standardizuje se sistem obuke i stručno usavršavanje zaposlenih.
U cilju postizanja što boljeg kvaliteta rada suda bitnu ulogu imaju menadžeri sudova,
koji su tu da uvedu standard u pravosudni sistem i da rukovode kvalitetom rada,
poboljšavaju rad suda uz postizanje što boljih rezultata rada. On u saradnji sa
predsednikom suda i sekretarom se stara o poslovima sudske uprave koji se odnose na
materijalno-finansijsko i administrativno tehničko poslovanje suda u skladu sa zakonom,
sudskim Poslovnikom i aktom o unutrašnjoj organizaciji radnih mesta u sudu.
Oni zajedno predstavljaju praktičan i operativni tim koji će upravljati sudom. Menadžer
suda će preduzeti inicijativu za uvođenje kvaliteta u sistem pravosuđa i uvođenje
standarda i merenje kvaliteta uz obezbeđivanje svih neophodnih resursa za neometano
i blagovremeno poslovanje suda.
Na osnovu izvršenog istraživanja na uzorku od tri suda, Privrednog suda u Užicu,
Privrednog suda u Požarevcu i Privrednog suda u Somboru, koji su slične veličine po
broju sudija, sudskog osoblja i po broju predmeta u radu došli smo do zaključka su
Privredni sudovi sudovi sa velikim kvalitetom rada uzimajući u obzir koeficijent
ažurnosti, kvalitet, procenat savladavanja priliva i procenat rešenih predmeta.
U istraživanju se dolazi do podataka da kvalitet rada u Privrednom sudu u Užicu iznosi
98.7% dok je u Privrednom sudu u Požarevcu kvalitet lošiji i iznosi 97.63% a u
Privrednom sudu je kvalitet 99.04%. Istraživanjem smo došli i do zaključka da Privredni
sud ima bolju ažurnost u 2014. godini u odnosu na Privredni sud u Požarevcu i on
iznosi 5.9%, dok je u Privrednom sudu u Požarevcu 6.24%. Po pitanju savladavanja
priliva predmeta Privredni sud u Užicu takođe može da se pohvali činjenicom da ima
znatno bolji rezultat u odnosu na druga dva poređena suda, čak 101.08%, dok je taj
procenat u Privrednom sudu u Požarevcu 93.02%, a u Privrednom sudu u Somboru
86.23%.

119
LITERATURA
1.
Arsovski S., Nauka o kvalitetu, Fakultet Inžinjerskih nauka, Kragujevac, 2016.
2.
Besterfield D. H., Besterfield-Michna C. H., Besterfield G., Besterfield-Sacre M., Total
Quality Menagement, Pearson Education International, 2003.
3.
Dale B. G., Menagign Quality Blaskwell Publishing Ltd, Oxford, 2003.
4.
Damjanović P., Organizacija i upravljanje, Beograd, 1982.
5.
Drucker F. P., Menadgment shallenges for the 21st century, Harper Business, New York,
1999.
6.
Đuričić M., Đuričić M. M., Pavlović Z. A., Savremeni integrisani manadžment sistem, IR-
MIR, Užice, 2011
7.
Filipović, J.  Đurić M., Osnove kvaliteta, Fakultet organizacionih nauka, Beograd, 2009.
8.
Filipović J.  , Đurić M., Sistem menadžmenta kvaliteta, Fakultet organizacionih nauka,
Beograd, 2010.
9.
Gručab M., Krivično procesno pravo – Uvod u opšti deo, Službeni glasnik, Beograd,
2004.
10.
Glušica Z., Sistem menadžmenta kvaliteta (ISO 9001:2008), Energoprojekt – InGraf,
Novi Sad, 2011.
11.
Heketa M., Menadžment kvaliteta, Univerzitet Singiunum, Beograd, 2008.
12.
Ilić G. P., Pravosudno procesno pravo, Službeni glasnik ,Beograd, 2009.
13.
Juran M. J.  , Blanton Godfrey A., Juran’s Quality Handbook, Fifth Edition, Mc Graw-Hill,
New York, 1998
14.
Karvan D., Javna uprava, Zuhra, Beograd, 2003.
15.
Lalić S., Dimitrijević P., Marković M., Upravno pravo, Pravni fakultet Univerziteta u
Beogradu, Beograd, 2004.
16.
Lalić S., Marković M., Dimitrijević P., Nauka o upravljanju, Pravni fakultet Univerziteta u
Beogradu, Beograd, 2001.
17.
Lalić S., Upravno pravo, Pravni Fakultet Univeriteta u Beogradu, Beograd, 1998.
18.
Mitrović J., Istorija, sadašnjost i perspektiva privrednog sudstva Srbije, Svremena
admiistracija, Beograd, 2000.
19.
Mitrović Ž., Osnove modela sistema kvaliteta, Institut za istraživanja u poljoprivredi
Srbije, Yupik, Beograd, 1996.
20.
Mitrović Ž., Živković M. R., Sistem kvaliteta i metrologija, Zbornik radova sa kongresa
metrologa Jugoslavije; knjiga I, Savezni zavod za mere i dragocene metale, Beograd
1998. godine.
21.
Miljević M. I., Metodologina naučnog rada, Filozofski fakultet Istočno Sarajevo, Pale,
2007.
120
22.
Pušić E., Nauka o upravi, Skolska knjiga, Zagrab, 1996.
23.
Stjepanović N., Lalić S., Upravno pravo, Zavod za udžbenike i nastavna sredstva,
Beograd, 1991.
24.
Stanojčić G., Sudski poslovnik, Poslovni biro, Beograd, 2016.
25.
Stanojčić G., Zbirka pravosudnih zakona, Poslovni Biro, Beograd, 2015.
26.
Summers D. C. S., Quality Menagement Creating and Sustaining Organizational
Effectiveness, Pearson Prentiace Hall, New Jersey, 2005.
27.
Trbović A., Đukanović D., Knežević B., Javna uprava i evropske integracije Srbije, FEFA,
Beograd, 2010.
28.
Ušćumlić D., Babić J., Kvalitet i menadžment kvalitetom, Ekonomski fakultet, Beograd,
2015.
29.
Vidović I., Rečnik socijalnog rada, Tiro-erc, Beograd, 2006.
30.
Vulanović V., Stanivuković D., Kamberović B., Radenković N., Maksimović R., Radvački,
Šilabad M., Metodi tehnike unapređenja procesa rada IIS, Novi Sad, 2003.
31.
Vulanović V., Upravljanje kvalitetom, Fakultet tehničkih nauka, Novi Sad, 1988.
32.
Živković N. Glogovac M., Upravljanje kvalitetom, Fakultet organizacionih nauka, 2015.
33.
Wikkins G., Dale B.G., Integrated menagement system: an examination of concept and
theory, The TQM Magazine 11, 1991.

121

Ostali izvori
1.
D. Gačić, Analiza rada privrednog suda, Begrad, decembar 2015
2.
Informator o radu Privrednog suda u Užicu 2015., www.ue.pr.sud.rs
3.
Informator o radu Drugog osnovnog suda u Beogradu, http://www.drugi.os.sud.rs
4.
Javne nabavke, Intermex, Beograd, 2015.
5.
M. Davinić, Pojam dobre uprave, Pravni život časopis za pravnu teoriju, Broj 10/2010,
6.
Nacionalna
strategija
reforme
pravosudja
za
period
od
2013.
do
2018.
www.mpravde.gov.rs
7.
Odnosi s javnošću u sudovima – Sekretarijat za sprovodjenje Nacionalne strategije
reforme pravosuđa, Beograd, 2007.
8.
Odluka o broju sudija u sudovima (Sl. glasnik RS br. 106/2013, 115/2013, 5/2014,
12/2014, 52/2014, 132/2014, 30/2015,49/2015, 63/2015 I 88/2015).
9.
Pravilnik o bližem uređenju postupka javne nabavke – Privredni sud u Užicu, oktobar
2015.
10.
Plan za povećanje poverenja javnosti u rad Osnovog suda u Užicu.
11.
Plan za povećanje poverenja javnosti u rad Privrednog suda u Užicu.
12.
Pravilnik o kriterijumima, merilima, postupku i organima za vrednovanje rada suda i
predsednika suda, ( Sl. Gl. RS 81/2014… 7/2016).
13.
Pravna enciklopedija pravosuđa, Savremena administracija, Beograd, 1985.
14.
Pravilnik o kriterijumima i merilima za ocenu stručnosti, osposobljenosti i dostojnosti za
izbor sudije nastalnoj sudijskoj funkciji u drugi ili viši sud i o kriterijumima za predlaganje
kandidata za predsednika suda ( Sl. Gl. RS br. 94/2016).
15.
Pravilnik o kriterijumima, merilima i postupku za ocenjivanje rada sudijskih pomoćnika
(Sl. Gl. RS br. 32/2016).
16.
Ustav Republike Srbija ( Sl. Glasnik  RS br 98/2006)
17.
Zakon o državnim službenicima ( Sl. Glasnik RS br 79/2005... 95/2018)
18.
Zakon o sudijama (Sl. gl RS 116/08, 58/09, US 104/09, 101/10 I 8/12- US, 121/12,
124/12- US, 101/2013, 111/2014-US, 117/2014, 40/2015, 63/2015 - US, 106/2015 i
63/2016 – US, 47/2017)
19.
Zakon o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja, Sl. glasnik RS 120/2004,
104/2009, 36/2010.
20.
Zakon o uređenju sudova  (Sl. glasnik RS br.116/08, 104/2009, 101/2010, 31/2011-
državni zakon, 10/2011, 101/2013, 106/2015, 40/2015- državni zakon, 13/2016,
88/2018- odluka US).
122
21.
Zakon o javnom tužilaštvu (Sl. glasnik RS, br. 116/2008, 104/2009, 101/2010, 78/2011 –
dr. zakon, 101/2011, 38/2012 – odluka US, 121/2012, 101/2013, 111/2014 – odluka US,
117/2014, 106/2015 i 63/2016 – odluka US).
22.
Zakon o prekršajima (Sl. glasnik RS br. 65/13…98/16).
Web stranice i internet sadržaji:
1.
Viši sud u Beogradu – Služba za odnose s javnošću, www.bg.vi.sud.rs.
2.
Viši sudovi, www.vks.sud.rs.
3.
Visoki savet sudstva, "Pravilnik o kriterijumima I merilima, postupku i organima za
vrednovanje rada sudija i predsednika suda", www.vss.rs.
4.
Vrhovni Kasacioni sud, www.vk.sud.rs.
5.
ISO-9001-2015 sistem menadžmenta kvalitetom, www.eurostandard.rs.
6.
ISO 90001 (QMS), http://tqmkonsalting.com.
7.
Informator o radu suda, www.ue.os.sud.rs.
8.
Informator o radu Privrednog suda u Beogradu, www.bg.sud.rs.
9.
Inforamtor o radu Drugog osnovnog suda u Beogradu, www.drugi.os.sud.rs.
10.
Informator o radu Privrednog suda u Somboru, www.so.pr.sud.rs.
11.
Kalač E., Upravljanje kvalitetom u lokalnoj samoupravi, http://www.cqm.rs.
12.
Osnovi sud u Kraljevu – Uređenje suda – www.osnovnisudkv.rs.
13.
Osnovni sud u Užicu, Finansiranje suda, www.ue.os.sud.rs.
14.
Osnovi sudovi, www.vks.sud.rs.
15.
Organizacija pravosuđa, www.arhiva.mpravde.gov.rs.
16.
Paragraf Lex – elektronska pravna baza – Zakon o uređenju sudova, www.paragraf.rs.
17.
Pravosudna akademija, www.pars.rs.
18.
Privredni sud u Užicu – Informator o radu Privrednog suda u Užicu 2015, Sudska vlast,
www.ue.pr.sud.rs.
19.
Privredni sud u Požarevcu – Informator o radu Privrednog suda u Požarevcu 2015,
www.pr.sud.po.rs.
20.
Privredni sud u Somboru – Informator o radu Privrednog suda u Somboru,
www.so.pr.sud.rs.
21.
Prekršajni sud, www.ns.pk.sud.rs.
22.
Prvi osnovni sud u Beogradu, unutrasnje uredjenje, www.prvisud.rs.
23.
Upravni sud, www.up.sud.rs
24.
20 ključnih izmena u standardu ISO 9001-2015, www.kvalitet.net.
123

PRILOZI

Prilog 1/1: Pojedinačni radni ciljevi sudijskog pomoćnika
124

Prilog 2/2: Pojedinačni radni ciljevi sudijskog pomoćnika

125

Prilog 3: Mesečni izveštaj o radu sudijskog pomoćnika

126

Prilog 4: Zahtev za izdavanje uverenja u Privrednom sudu u Užicu
127

Prilog 5: Zahtev za razgledanje spisa predmeta
128

Prilog 6: Zahtev za prepis i fotokopiranje spisa
129

Prilog 7: Zahtev arhivi za dostavu spisa
130

Prilog 8: Zahtev za pristup informaciji od javnog značaja