Razvoj uspješnog periodičnog događanja: studija slučaja Adventa u Zagrebu

<s>Podpisan-i/-a študent/-ka Fran Pokasić izjavljam, da je zaključno delo rezultat mojega samostojnega dela, ki sem ga izdelal/-a ob pomoči mentor-ja/-ice oz. somentor-ja/-ice; izjavljam, da sem pridobil/-a vsa potrebna soglasja za uporabo podatkov in avtorskih del v zaključnem delu in jih v zaključnem delu jasno in ustrezno označil/-a; na Univerzo v Mariboru neodplačno, neizključno, prostorsko in časovno neomejeno prenašam pravico shranitve avtorskega dela v elektronski obliki, pravico reproduciranja ter pravico ponuditi zaključno delo javnosti na svetovnem spletu preko DKUM; sem seznanjen/-a, da bodo dela deponirana/objavljena v DKUM dostopna široki javnosti pod pogoji licence Creative Commons BY-NC-ND, kar vključuje tudi avtomatizirano indeksiranje preko spleta in obdelavo besedil za potrebe tekstovnega in podatkovnega rudarjenja in ekstrakcije znanja iz vsebin; uporabnikom se dovoli reproduciranje brez predelave avtorskega dela, distribuiranje, dajanje v najem in priobčitev javnosti samega izvirnega avtorskega dela, in sicer pod pogojem, da navedejo avtorja in da ne gre za komercialno uporabo;</s>
<s>Podpisan-i/-a študent/-ka Fran Pokasić dovoljujem objavo svojih osebnih podatkov, ki so navedeni v zaključnem delu in tej izjavi, skupaj z objavo zaključnega dela; izjavljam, da je tiskana oblika zaključnega dela istovetna elektronski obliki zaključnega Uveljavljam permisivnejšo obliko licence Creative Commons: Kliknite ali tapnite tukaj, če želite vnesti besedilo.</s>
<s>Iskrena hvala mentorici doc. dr. Saši Zupan Korže za strukovnu pomoć, savjete i usmjerenja pri pisanju završnog rada.</s><s>Također, zahvaljujem se Turističkoj zajednici grada Zagreba te svim organizatorima događanja, u sklopu Adventa u Zagrebu, koji su nesebično podijelili svoja iskustva, mišljenja i stavove.</s><s>Posebna zahvala ide i mojoj obitelji koja me neprestano podupirala, tijekom pisanja završnog rada.</s>
<s>Događanja su jedan od ključnih pokretača razvoja turizma na destinaciji.</s><s>Također, Advent ili Božićni sajam, zadnjih se godina prikazuje kao vrsta događanja, koja predstavlja sve veći značaj za turističku destinaciju.</s><s>Advent u Zagrebu, posebno je uspješno događanje, što dokazuje činjenica da je tri puta zaredom dobio nagradu za najbolji Božićni sajam u Europi.</s><s>U teorijskom dijelu završnog rada pojašnjene su tematike: značenje događanja za turizam, povijest događanja, vrsta događanja, Advent ili Božićni sajam kao događanje i faktor koji utječu na uspješnost događanja.</s><s>Na temelju teorijskih spoznaja, oblikovali smo empirijski dio istraživanja.</s><s>Na početku empirijskog dijela rada, predstavili smo povijesni prikaz razvoja Adventa u Zagrebu te smo se najviše usredotočili na posljednjih deset godina.</s><s>Zatim smo proveli intervjue s predstavnicom Turističke zajednice grada Zagreba i organizatorima manjih događanja u sklopu Adventa u Zagrebu.</s><s>Pomoću navedenih intervjua, otkrili smo koji su faktori utjecali na uspjeh Adventa u Zagrebu.</s><s>Rezultati ovog istraživanja pokazuju da se Advent u Zagrebu svake godine razvija sadržajno i prostorno te da se neprestano podiže kvaliteta događanja.</s><s>Također, kao neki od glavnih faktora uspješnosti Adventa u Zagrebu, naglašeni su: izgradnja branda, snažna promocija, bogat i kvalitetan sadržaj, unikatnost, suradnja i potpora partnera, dobra organizacija i kreativna ideja.</s><s>Ključne riječi: događanja, Advent, razvoj, Zagreb, faktori uspješnosti THE DEVELOPMENT OF SUCCESSFUL PERIODIC</s>
<s>Ključni zaključci razvoja Adventa u Zagrebu od 2010. do 2019. godine Intervjui s organizatorima događanja u sklopu Adventa u Zagrebu ZAKLJUČAK</s>
<s>Tablica 1: Vrste utjecaja hallmark događanja na destinaciju Tablica 2: Popis intervjuiranih kandidata Tablica 3: Događanja u Zagrebu 2019. godine po vrsti i godišnjem dobu Tablica 4: Najvažnije godine za razvoj Adventa u Zagrebu POPIS KRATICA</s>
<s>Događanja odnosno eventi u današnje vrijeme jedan su od ključnih faktora u turističkoj ponudi.</s><s>Getz (2008, str. 403) je ustanovio da su događanja važan pokretač turizma te da su istaknuta u razvojnim i marketinškim planovima većine odredišta.</s><s>Iz tog razloga su, u zadnjih 20 godina, događanja čest motiv brojnih znanstvenih i stručnih istraživanja u turizmu.</s><s>Jago, Chaplin, Brown, Mules i Ali (2003, str. 4) istaknuli su kako je značajan element odnosa između događanja i turizma način na koji se slike povezane s događanjem prenose u destinaciju i na taj način ojačavaju, poboljšavaju ili mijenjaju imidž destinacije.</s><s>Određene destinacije međunarodno su prepoznate među širom masom ljudi, isključivo iz razloga što se na njihovom području održavaju određena događanja koja imaju velik značaj te visoku medijsku pokrivenost.</s><s>Jayswal (2008, str. 252) opisuje da su glavni elementi za organizaciju događanja mjesto, ciljana publika, mediji i infrastruktura za događanja, pri čemu su mjesto i infrastruktura direktno povezani s destinacijom na kojoj se događanje odvija.</s><s>Događanja imaju sposobnost slanja pozitivne slike destinacije i njene zajednice svijetu.</s><s>U radu smo se fokusirali na događanja koja posjeduju određen turistički značaj te su planski organizirana i provedena.</s>
<s>Po vrsti, veličini, periodičnosti, ciljanom tržištu i vrijednosti Getz i Page (2016, str. 4) dijele događanja na: mega događanja, periodična hallmark događanja, regionalna događanja i lokalna događanja.</s><s>S obzirom na to da smo se u radu usredotočili na događanje koje se može svrstati u periodična hallmark događanja, u nastavku smo pobliže opisali njihove osobine i značaj.</s><s>Getz (2012, str. 50) se kod definiranja hallmark događanja usredotočio na rječnik, prema kojemu riječ 'hallmark' označava simbol kvalitete ili autentičnosti koja razdvaja određene proizvode od drugih.</s><s>Definirao ga je kao događanje koje se ponavlja i posjeduje značaj u smislu tradicije, atraktivnosti, imidža ili publiciteta.</s><s>Autor smatra da događanje omogućuje mjestu održavanja, zajednici ili destinaciji konkurentsku prednost.</s><s>S vremenom događanje i destinacija mogu postati nerazdvojni.</s>
<s>Područje našeg istraživanja ograničeno je na Grad Zagreb.</s><s>Prema najnovijim objavljenim podacima Državnog zavoda za statistiku Republike Hrvatske (2019), Zagreb ima 804 507 stanovnika.</s><s>Ta činjenica ga, osim toga da je glavni, čini i najvećim gradom Republike Hrvatske.</s><s>Picard i Robinson (2006, str. 119) objašnjavaju da je tijekom devedesetih godina hrvatsko društvo bilo pod utjecajem brojnih promjena koje su bile česte među većinom bivših europskih socijalističkih zemalja, zbog prilagodbe na demokratske procese u političkom sistemu, kao i prilagodbe na zapadni stil gospodarstva.</s><s>Iz tih razloga devedesetih se počinje organizirati sve više događanja diljem Republike Hrvatske, a najviše u gradu Zagrebu.</s>
<s>Među brojnim događanjima koji se svake godine održavaju u Zagrebu jedno se izdvaja po veličini, posjećenosti i utjecaju na turizam, a to je Advent u Zagrebu.</s><s>Baš zbog navedenih faktora i uspjeha koji doživljava iz godine u godinu, Advent u Zagrebu odabran je kao glavni predmet našeg istraživanja.</s><s>Brida, Meleddu i Tokarchuk (2017, str. 73) ističu da je advent kulturno i maloprodajno događanje koje stvara uporabnu vrijednost, identificiranu kao rekreativnu vrijednost za turiste te da je glavni razlog pohađanja adventa opuštanje, uživanje u božićnoj atmosferi, provođenje vremena s obitelji i prijateljima te kušanje lokalnih proizvoda.</s><s>Jones (2014, str. 19) tvrdi da je bitno pratiti razvoj događanja iz godine u godinu iz čega se može zaključiti razvija li se događanje u dobrom smjeru, koliko je održivo te koje smjernice treba pratiti u budućoj organizaciji.</s><s>Od osnutka 2010. godine do zadnjeg održanog Adventa u Zagrebu 2019. godine, ovo je događanje u konstantnom dinamičnom razvoju te su svake godine uvedene određene promjene kako bi se prilagodilo svjetskim trendovima i potrebama tržišta.</s><s>Važnost ovog događanja nalazi se i u spoznaji da ono ima veliki utjecaj na smanjenje sezonalnosti hrvatskog turizma.</s><s>Uspjeh Adventa u Zagrebu potvrđuje činjenica da je tri puta za redom bio proglašen najboljim božićnim sajmom u Europi (European Best Destinations, b. d.).</s><s>Međutim, u literaturi ne postoji konkretan i sistematičan prikaz njegovog povijesnog razvoja.</s><s>Zbog njegovog utjecaja na turizam grada Zagreba smatramo da postoji potreba za sastavljanjem takvog rada te da bi tom području trebalo biti posvećeno više pažnje.</s>
<s>Rezultati ovog istraživanja poslužit će Turističkoj zajednici grada Zagreba kao odlična osnova za buduće prezentacije i edukacije.</s><s>Također, rezultati će biti korisni i drugim turističkim zajednicama koje planiraju pokretanje sličnog turističkog proizvoda te im ovaj rad može poslužiti kao primjer dobre prakse.</s>
<s>Svrha je rada predstaviti razvoj Adventa u Zagrebu kao periodičnog događanja te utvrditi koji su faktori utjecali na njegov uspjeh.</s><s>S obzirom na nedostatak prikaza razvoja Adventa u Zagrebu, svrha je ovog rada sastaviti upravo takav prikaz koji će biti koristan za više subjekata.</s><s>Ovaj rad poslužit će organizatorima događanja kao sistematičan prikaz njihovog dosadašnjeg rada i kao osnova budućim istraživanjima.</s>
<s>Kao ključne ciljeve ovog rada izdvojili smo:  Utvrđivanje stajališta relevantnih autora o razvoju događanja i advenata u svijetu.</s>
<s>Istraživačka pitanja završnog rada predstavljanje razvoja Adventa u Zagrebu.  Istraživanje faktora koji stoje iza uspjeha Adventa u Zagrebu.</s>
<s>U radu smo postavili dva ključna istraživačka pitanja: 1. Kako se od svog osnutka 2010. godine do 2019. godine razvijao Advent u Zagrebu?</s>
<s>Odgovor na ovo pitanje važan je za istraživanje jer nam otkriva podatke i načine na koji se događanje razvijalo u navedenom razdoblju.</s><s>Također, pomoću odgovora na postavljeno istraživačko pitanje otkrili smo ključne prekretnice u njegovom razvoju i širenju.</s><s>Slično istraživačko pitanje postavila je Zupan Korže (2017, str. 10) istražujući razvoj događanja u Ljubljani.</s><s>2. Koji su faktori najviše utjecali na uspjeh Adventa u Zagrebu?</s><s>Cserháti i Szabó (2014, str. 614) utvrdili su da čimbenici uspjeha projekta zahtijevaju posebnu i trajnu pažnju kako bi zajamčili veliku vjerojatnost uspjeha projekta; inače, ako se ti čimbenici ne bi uzimali ozbiljno, to bi moglo pridonijeti neuspjehu projekta.</s><s>Odgovor na ovo istraživačko pitanje važan je za naše istraživanje jer nam otkriva koji faktori daju događanju konkurentnu prednost te zbog kojih je faktora Advent u Zagrebu dobio brojne nagrade i priznanja.</s><s>Pretpostavke i ograničenja završnog rada Pretpostavili smo da će se Advent u Zagrebu, kao i kompletan zagrebački turizam, nastaviti razvijati, graditi te unaprjeđivati.</s><s>S obzirom na uspjeh događanja, o kojem svjedoče brojne nagrade, pretpostavili smo da Advent u Zagrebu ima vrlo povoljan i pozitivan utjecaj na turizam grada Zagreba.</s><s>Također, pretpostavili smo da će interes za njega nastaviti rasti iz godine u godinu te da će brojne turističke zajednice koristiti upravo to događanje kao smjernicu u organizaciji sličnih turističkih proizvoda.</s><s>Za uspješnu provedbu ovog istraživanja ključno je prikupiti potrebne podatke.</s><s>Pretpostavili smo da ćemo ih uspješno dobiti predviđenim metodama.</s>
<s>U ovom radu suočavamo se s nekoliko ograničenja.</s><s>Ograničenja postoje u korištenju sekundarnih podataka, odnosno u neažuriranim podacima određenih internetskih stranica, kao i poteškoćama u pristupu i pronalaženju određenih statističkih podataka.</s><s>Unatoč tome što faktori koji utječu na uspješnost događanja predstavljaju važno teorijsko polazište, oni nisu dovoljno zastupljeni u literaturi te nije provedeno dovoljno istraživanja o njima.</s><s>Također, postoje praznine u istraživanju pojedinih povijesnih činjenica te podaci nisu potpuni za svaku godinu.</s><s>Advent nije često područje istraživanja te je broj postojećih istraživanja vrlo ograničen.</s><s>Kod prikupljanja primarnih podataka, ograničenja su u tome što je broj mogućih kandidata za intervju limitiran.</s><s>Odaziv mogućih kandidata za intervju je upitan.</s><s>Postoji mogućnost za nepripremljenost kandidata, zbog čega odgovori na pitanja mogu biti nepotpuni.</s><s>Također, zbog činjenice da je samo jedan ispitanik iz javnog sektora, odnosno Turističke zajednice grada Zagreba, dok su ostali ispitanici iz privatnog sektora te su zaduženi samo za jedan dio Adventa u Zagrebu postoji mogućnost subjektivnosti odgovora.</s><s>Zbog upotrebe metode nestrukturiranih intervjua te vođenja razgovora, u skladu s teorijskim polazištima, postoji mogućnost sugestibilnosti odgovora.</s><s>Geografsko ograničenje nalazi se u činjenici da je istraživanje ograničeno na grad Zagreb.</s><s>Kao posljednje ograničenje navodimo da je zbog pandemije, koja je nastala u vrijeme pisanja završnog rada, upitan daljnji razvoj događanja te njegova organizacija u 2020. godini.</s><s>Način održavanja intervjua je upitan zbog pandemije i epidemioloških mjera.</s>
<s>Ograničenja ćemo riješiti tako što ćemo istraživati dosadašnji razvoj Adventa te ćemo pronaći sve potrebne podatke na arhivskim stranicama Turističke zajednice grada Zagreba, kao i u stranoj literaturi koja se bavila istraživanjem sličnog problema.</s><s>Kontakt s kandidatima za intervjue bit će uspostavljen dovoljno rano te će kandidati unaprijed biti upoznati s problemom istraživanja kako bi se prikladno pripremili za intervju.</s><s>Intervjue ćemo zbog epidemioloških mjera provesti na daljinu.</s><s>Također, u razgovoru s kandidatima bit će izbjegnuta pitanja na koja kandidati mogu dati subjektivne odgovore.</s>
<s>U teorijskom dijelu rada koristili smo metode deskripcije i kompilacije.</s><s>Metoda deskripcije postupak je jednostavnog opisivanja ili očitavanja činjenica, procesa i predmeta u prirodi i društvu te njihovih empirijskih potvrđivanja odnosa i veza, ali bez znanstvenog tumačenja i objašnjavanja, a metoda kompilacije postupak je preuzimanja tuđih rezultata znanstvenoistraživačkog rada, odnosno tuđih opažanja, stavova, zaključaka i spoznaja (Sveučilište u Zadru, b. d.).</s><s>Korištenjem ovih dviju metoda prikupit ćemo sekundarne podatke i temeljito prikazati pojmove kao što su događanja, periodična događanja, hallmark događanja, advent i slično.</s><s>Heaton (2008, str. 41) smatra sekundarne podatke iznimno važnima jer mogu poslužiti kao osnova za daljnje istraživanje.</s><s>Empirijski dio ovog rada podijeljen je u tri faze.</s><s>Najprije smo metodom analize sadržaja predstavili događanja u Republici Hrvatskoj i gradu Zagrebu, kako bi bolje razumjeli istraživačku okolinu.</s><s>Metoda kojom smo došli do odgovora na prvo istraživačko pitanje metoda je arhivskog istraživanja.</s><s>Pomoću te metode prikupili smo sekundarne arhivske podatke o Adventu u Zagrebu kako bi sistematički prikazali njegov razvoj kroz godine.</s><s>Pri analiziranju dokumenata vezanih uz razvoj Adventa u Zagrebu korištena je metoda analize sadržaja pomoću koje smo također prikupili sekundarne podatke.</s><s>Downe-Wamboltd (2009, str. 314) navodi da je metoda analize sadržaja istraživačka metoda koja omogućuje sustavnim i objektivnim sredstvima izvođenje valjanih zaključaka iz usmenih, vizualnih ili pismenih podataka kako bi se opisali i kvantificirali specifični fenomeni.</s><s>Ove dvije metode omogućile su nam sastavljanje povijesnog prikaza Adventa u Zagrebu (od 2010. do 2019. godine) te njegova razvoja koji je predstavljen kronološki, metodom opisa te u tabličnom obliku.</s><s>S obzirom na to da je ovo istraživanje kvalitativno, odnosno proučava se samo jedan subjekt, za dobivanje odgovora na drugo istraživačko pitanje korištena je metoda nestrukturiranih intervjua u kombinaciji s polustrukturiranim intervjuima.</s><s>U radu smo intervjuirali osobe koje smatramo ključnima za razvoj Adventa u Zagrebu.</s><s>S obzirom na mali broj relevantnih kandidata, kroz intervju s predstavnikom TZGZ-a utvrdili smo ostale potencijalne ispitanike.</s><s>Predstavili smo i analizirali podatke dobivene kroz nestrukturirane intervjue metodom deskripcije.</s><s>Podaci su poslužili kao nadopuna prikaza razvoja Adventa u Zagrebu.</s>
<s>S porastom broja događanja na globalnoj razini, raste i broj istraživanja, kao i javnog zanimanja za područje događanja, njihovog utjecaja i menadžmenta.</s><s>Cavagnaro, Postma i Nesse (2012, str. 199) ističu da je rast događanja, po veličini i njihovoj brojnosti, učinio njihov utjecaj na turizam te na svakodnevni život vidljivim i da je podigao pitanje odgovornosti pozitivnih i negativnih posljedica njihova održavanja.</s>
<s>Ovo poglavlje govori o događanjima kao profesionalnoj praksi u turizmu.</s><s>Osvrnuli smo se na njihovu povijest i upravljanje događanjima.</s><s>Također, naveli smo i objasnili faktore koji utječu na uspjeh događanja.</s><s>Također smo definirali pojmove hallmark događanja i periodičnost, kategorije pod koje spada predmet istraživanja - Advent u Zagrebu.</s>
<s>Riječ događanje ili 'event' može imati više značenja te se upotrebljava u više grana znanosti, kao i u različitim aspektima života.</s><s>Događanje je najlakše opisati kao nešto što se dogodilo te posjeduje određenu važnost za naš život Važnost događanja za turizam je u tome što su ona sama po sebi faktor koji privlači turiste da dođu na određenu destinaciju te potroše novac.</s><s>Perna i Custódio (2008, str. 6) ističu da unutar dinamike rasta turističke industrije, koja trenutno predstavlja četvrtu najveću industriju na svijetu u pogledu izvoza, događanja djeluju kao katalizatori za privlačenje posjetitelja, stvaratelji imidža destinacije te alat za pozicioniranje odredišta na tržištu i pružanje konkurentskih prednosti.</s>
<s>Svjetska industrija događanja doživjela je potpuni procvat tijekom devedesetih godina.</s><s>Visoki rast prihoda, informiranost kupaca te sve veća konkurencija natjerale su ovu industriju da održava visoku efektivnost kako bi zajamčila održivi razvoj i dodatni rast u budućnosti.</s><s>Potreba za menadžmentom i edukacijom postaje neophodna s obzirom na sve veću količinu zaposlenih na ovom području.</s><s>Oko ovog sektora turizma razvila se nova industrija te su političari i poduzetnici shvatili važnost globalnog interesa za događanja.</s><s>Ponekad je određeno događanje toliko važno za destinaciju da se cjelokupan imidž destinacije može promijeniti njegovim uspjehom ili neuspjehom (Brown i James, 2004, str. 53).</s><s>Međunarodni dolasci turista na globalnoj razini porasli su za 4% u 2019. godini i dosegli 1,5 milijardi.</s><s>Također, turistička industrija direktno je generirala 2900 milijardi američkih dolara, dok je iznos koji je turistička industrija indirektno generirala u svjetsko gospodarstvo 9250 milijardi američkih dolara (UNWTO, U 2019. godini industrija događanja generirala je čak 1350 milijardi američkih dolara, a pretpostavlja se da bi u 2026. godini trebala generirati 2330 milijardi američkih dolara, pri čemu je očigledan nagli rast iz godine u godinu (Allied Marker Research, b. d.).</s><s>Prema navedenim podacima možemo izračunati da je 14,6% ukupnih prihoda turističke industrije 2019. godine činila industrija događanja.</s><s>S obzirom na velik udio u ukupnom prihodu i ogromnim iznosima koji se ostvaruju svake godine, možemo zaključiti da industrija događanja igra bitnu ulogu u modernom turizmu te da definitivno zaslužuje više pažnje, kao i veći broj znanstvenih istraživanja.</s><s>U nastavku je prikazan razvoj događanja tijekom povijesti.</s>
<s>Mair (2009, str. 3) zaključuje da događanja igraju važnu ulogu u ljudskom životu već tisućama godina.</s><s>Tijekom povijesti ljudi su imali potrebu obilježiti određene datume ceremonijama i slavljima.</s><s>Goldblatt (1990, str. 1) je čak smatrao da je ljudska potreba za slavljem potencijalno važnija za održavanje zdravlja ljudskog duha od fizičkih potreba za hranom, odjećom i skloništem.</s><s>Li, Luo i Deng (2007, str. 3) ističu da je prvo događanje koje je privuklo velik broj turista te imalo određen kredibilitet na globalnoj razini prve Olimpijske igre održane 776. prije Krista u Ateni.</s><s>Olimpijske igre vrlo brzo postale su cijenjene u većini država svijeta, kao ne samo sportsko događanje, već i oruđe za promociju mira, razumijevanja i prijateljstva među ljudima.</s><s>Upravo ti faktori pomogli su Olimpijskim igrama da postanu najduže održavan periodički događaj na svijetu koji broji desetke milijuna posjetitelja pri svakom održavanju.</s><s>S obzirom na to da su događanja praksa koja je ljudima poznata već tisućama godina, njihova forma, cilj i svrha konstantno se mijenjaju i prilagođavaju svakom razdoblju.</s><s>Predmoderna događanja i festivali uglavnom su bili povezani s lokalnim vjerovanjima i sjećanjima.</s><s>Teme su se temeljile na vjerskim običajima, poljoprivrednoj praksi i obnavljanju povijesnih događaja koji su odražavali povijest određene destinacije i tradicionalnu kulturu.</s><s>Takvi tradicionalni festivali nose sakralna značenja i mogu se nazvati 'dramatičnom prezentacijom kulturnih simbola'.</s><s>Autentičnost, koja označava lokalni identitet te predstavlja centralni element predmodernih događanja, postignuta je kroz stroga pravila o članstvu, sudjelovanju, kostimima, oblačenju i ritualima (Ma i Lew, 2012, str. 18).</s><s>Antička Grčka smatra se kolijevkom događanja kakva poznajemo danas.</s><s>Mnogi moderni znanstvenici smatraju da su grčki vođe koristili organizaciju događanja, obreda i festivala kao oružje za manipulaciju građanima.</s><s>Valavanis (2004, str. 14) je smatrao da su događanja u Antičkoj Grčkoj bila komentari trenutnog društvenog stanja, dinamike života i odnosa Grka s vanjskim svijetom.</s><s>Njima se poticao dijalog između različitih društvenih klasa te su bili najbolja mjesta za političku manipulaciju.</s><s>Unatoč tome, autor ističe da su postojale i iznimke te da događanja nisu bila čista politička propaganda, već da su ona poticala dvosmjernu komunikaciju te razmjenu mišljenja između vlasti i građana.</s><s>Diskutirajući o povijesti događanja, važno je spomenuti događanja koja su oblikovala događanja kakva poznajemo danas.</s><s>Jedno od tih događanja je Prvi Nicejski sabor, održan u Niceji, na području današnje Turske, 325. godine.</s><s>Organizirao ga je car Konstantin I. Veliki s ciljem razrješavanja neslaganja u Aleksandrijskoj crkvi.</s><s>Ovaj sabor bio je prvi ekumenski crkveni sabor te samim time i prvo veliko događanje vezano uz Crkvu i njezinu povijest.</s><s>Na saboru je sudjelovalo 1800 biskupa Katoličke crkve te 250 do 320 saborskih otaca (Henderson i Kirkpatrick, 2016, str. 4).</s><s>S obzirom na to da je srednji vijek poznat kao mračno doba čovječanstva, za vrijeme njegovog trajanja nisu organizirana značajna događanja.</s><s>Međutim, važna prekretnica u povijesti kulturnih događanja bio je život jednog od najvećih pisaca u ljudskoj povijesti, Williama Shakespearea.</s><s>Njegove drame u poznatom britanskom kazalištu Globe privlačile su zaljubljenike u književnost iz cijele Velike Britanije.</s><s>Događanja, poznatija kao Shakespeareovske večeri, postala su popularna okupljališta društvene elite te su osim kazališnih predstava bila i mjesto na kojem se družilo i raspravljalo o važnim životnim, političkim i filozofskim pitanjima tog vremena (Tulloch, 2009, str. 4).</s><s>U 19. stoljeću dolazi do pojave svjetskih sajmova koji predstavljaju najveća socijalna događanja tog doba.</s><s>S obzirom na njihove ogromne brojke posjećenosti, koje su daleko premašile doseg svih ostalih događanja, povijesni značaj međunarodnih izložbi teško je procijeniti.</s><s>Od otvaranja Velike izložbe industrijskih djela svih naroda u Londonu 1851. godine periodično su se održavale velike izložbe u gotovo svim većim svjetskim gradovima.</s><s>Cilj je bio predstaviti međunarodnoj publici što vjerodostojniju minijaturnu verziju svijeta na ograničeno vrijeme te na jasno definiranoj lokaciji koja se mijenjala svake godine.</s><s>Na ovim sajmovima, predstavljena su neka od najvažnijih građevinskih postignuća u povijesti čovječanstva, kao što su Crystal Palace u Londonu, prvi Ferrisov kotač u Chicagu te Eiffelov toranj u Parizu.</s><s>Od početka 20. stoljeća utjecaj i popularnost svjetskih sajmova, u ovom obliku, naglo je pao te su se počela organizirati događanja u drugačijoj formi (Moser, 2004, str. 548-552).</s><s>Vrlo važan trenutak u povijesti političkih događanja bila je Konferencija u Jalti, održana 4. veljače 1945. godine.</s><s>Navedena konferencija predstavljala je najvažniji mirovni sastanak u povijesti čovječanstva na kojem su se sastali predstavnici Sjedinjenih Američkih Država, Velike Britanije i Sovjetskog Saveza.</s><s>Cilj Konferencije u Jalti bila je podjela svjetskog teritorija nakon Drugog svjetskog Do 1960-ih godina razvoj događanja tekao je usporenim tempom.</s><s>Tek 1960-ih dolazi do naglog razvoja događanja i njihove sve veće komercijalizacije.</s><s>Ona događanja, s dugom poviješću, ponovno su bila otkrivena, dok su neka potpuno nova bila stvorena, često kao odgovor na socijalna, politička, demografska i ekonomska pitanja (Picard i Robinson, 2006, str. 2).</s><s>2.3 Podjela događanja po vrsti i veličini U literaturi različiti autori pokušavaju podijeliti događanja po različitim kategorijama.</s><s>Međutim, najčešće i najrelevantnije podjele događanju su podjela po vrsti događanja i podjela po veličini događanja.</s><s>Različiti autori daju mišljenja i stavove o podjelama i opisuju njihova značenja (Tara Lunga, 2012, str. 759).</s><s>Getz (2013, str. 12) je podijelio događanja po veličini na četiri kategorije: mala događanja, velika događanja, hallmark događanja i mega događanja.</s><s>Prema autoru, veličina predstavlja sekundarni kriterij u klasifikaciji događanja.</s><s>Mala događanja su sva planirana događanja stvorena da dobiju određene rezultate, kao što su ekonomski, kulturni, društveni i okolišni rezultati.</s><s>Za razliku od malih događanja, velika su događanja javna te uključuju cijelu zajednicu i imaju snažan utjecaj i poštuju posebna pravila.</s><s>Autor smatra da hallmark događanja i mega događanja imaju bliske definicije te da su obje vrste događanja velike i da posjeduju visok značaj za destinaciju, ali da je glavna razlika među njima prostorna dimenzija.</s>
<s>Dwyer i Jago (2012, str. 162) razradili su model na kojem se temelje kriteriji veličine i razmjera.</s><s>Oni uzimaju u obzir odnose između različitih vrsta događaja: neplaniranih i planiranih, malih i velikih te hallmark i mega.</s><s>Prema autorima, kriteriji kojima se mala i velika događanja razlikuju od hallmark i mega događanja su: status, veličina, medijska pokrivenost, politički značaj, utjecaj na destinaciju i ekonomski rezultat.</s>
<s>Što se tiče druge podjele, one prema vrsti, većina relevantnih autora kao što su slažu se u podjeli događanja prema vrsti te ih dijele na:  kulturna događanja</s>
<s>Frost (2012, str. 77) navodi da se u mnogim europskim gradovima već godinama organiziraju kulturna događanja s velikom turističkom važnošću koja se zbog svog statusa, popularnosti i utjecaja na destinaciju mogu nazvati hallmark događanja.</s><s>Ritchie, Brent i Geoffrey (2003, str. 119) proučavali su božićni sajam u Quebecu te su ga, otkrivši njegove najvažnije karakteristike, definirali kao hallmark događanje.</s><s>Zbog gore navedenih faktora te sličnosti Adventa u Zagrebu i Božićnog sajma u Quebecu, ovo istraživanje gleda na Advent u Zagrebu kao hallmark događanje.</s>
<s>Različiti autori pokušali su definirati hallmark događanja te odrediti koja su načela i kriteriji koji ih određuju te razlikuju od ostalih vrsta događanja.</s><s>Chalkley i Essex (1999, str. 370) upućuju na to da su hallmark događanja ona događanja koja imaju sposobnost fokusirati pozornost šire mase ljudi na područje domaćina događanja.</s><s>Spomenuta šira masa ljudi može biti na državnoj ili međunarodnoj razini, a područje događanja najčešće se promatra kao određeni grad.</s><s>Getz, Svensson i Peterssen (2012, str. 52) odredili su tri načela koja definiraju hallmark događanja.</s>
<s>1. Hallmark događanje odnosi se na funkciju događanja u postizanju skupa ciljeva koji koristi turizmu i zajednici domaćina, naprimjer: privlačenje turista, stvaranje i poboljšanje pozitivne slike destinacija i pružanje višestrukih pogodnosti stanovnicima.</s>
<s>2. S vremenom hallmark događanje, kao turistička atrakcija, postaje institucija i njegova trajnost uzima se zdravo za gotovo.</s><s>Njegove tradicije generiraju jači osjećaj za zajednicu i identitet mjesta.</s><s>Događanje i imidž destinacije postaju neraskidivo povezani.</s><s>3. Hallmark događanja mogu postojati i u kontekstu društvenih svjetova i za grupe od posebnog interesa, kao ikone turističke atrakcije koje olakšavaju izgradnju identiteta.</s>
<s>Najstariji oblik hallmark događanja bili su svjetski sajmovi čiji je glavni cilj bio privući pažnju na određenu urbanu destinaciju, najčešće zbog određene relevantnosti koju je ta destinacija posjedovala u nekom razdoblju.</s><s>Također, običaj je bio da tema događanja bude prezentirana određenim simbolom u formi skulpture ili građevine.</s><s>Najbolji primjer za ovo je Eiffelov toranj koji je sagrađen 1889. godine za potrebe Svjetskog sajma u Parizu (Getz, Svensson, Peterssen i Sljedeći su oblik hallmark događanja unikatni karnevali i festivali.</s><s>Za razliku od svjetskih sajmova, karnevali i festivali najčešće svake godine ponavljaju svoj program, čime razvijaju svoj karakter i reputaciju tijekom vremena.</s><s>Najpoznatiji primjer ovakvog događanja je Oktoberfest u Münchenu (Getz, Svensson, Peterssen i Gunnervall, 2012, str. 50).</s>
<s>Treći oblik hallmark događanja velika su sportska događanja.</s><s>Međutim, s obzirom na široku zastupljenost sporta u današnje vrijeme, teško je definirati koja sportska događanja spadaju u hallmark kategoriju.</s><s>Neki od primjera sportskih događanja koja se bez veće dvojbe mogu svrstati u tu kategoriju su Wimbledon, Bostonski maraton i Tour de France.</s><s>Ova su događanja uspješno stvorila unikatnost i tradiciju, osobine koje svake godine privlače nove posjetitelje iz cijelog svijeta, kao i one najvjernije koji se konstantno vraćaju posjetiti svoja najdraža događanja (Getz, Svensson, Peterssen i Gunnervall, 2012, str. 51).</s><s>Kategorija kulturnih i religijskih događanja uključuje raznoliku kolekciju aktivnosti koje se održavaju iz uglavnom nekomercijalnih razloga, ali pružaju važan doprinos turističkoj industriji određene regije.</s><s>Većina ovih događanja nije od samog početka bila organizirana u svrhu turizma, međutim tijekom godina počele su se pokazivati pozitivne posljedice turističkog zanimanja za njih.</s><s>Primjer ovakvih događanja predstavlja Predstava Pasije u Oberammergau koja je u početku organizirana kao isključivo religiozno događanje, no s godinama dobiva na turističkom značaju (Getz, Svensson, Peterssen i Gunnervall, 2012, str. 52).</s><s>Slična situacija je i s kategorijom povijesnih obljetnica koje se održavaju u određenim gradovima, regijama i državama.</s><s>Ove obljetnice mogu se obilježiti i samo među lokalnom skupinom ljudi, ali su namjerno promovirane među širom masom zbog turističkih razloga.</s><s>Ovdje veliku ulogu igra politika koja odobrava i potiče slavlje sličnih obljetnica (Getz, Svensson, Peterssen i Gunnervall, 2012, Zadnji oblik ili kategorija hallmark događanja velika su politička događanja.</s><s>Iako su ova događanja po svojoj prirodi ceremonijalna, ona u početku nisu bila zamišljena kao nešto što bi privlačilo turiste.</s><s>Unatoč tome, zbog velike promocije u medijima, među ljudima se budi interes za posjet sličnim događanjima.</s><s>Najbolji je primjer ovakvog događanja Inauguracija predsjednika Sjedinjenih Američkih Država čije održavanje budi interes cijeloga svijeta te privlači brojne posjetitelje (Getz, Svensson, Peterssen i Gunnervall, 2012, str. 54).</s><s>Hallmark događanja u svojoj srži imaju velik utjecaj na destinaciju u kojoj se održavaju.</s><s>Getz, Svensson, Peterssen i Gunnervall (2012, str. 58-63) taj su utjecaj podijelili u šest kategorija te opisali pozitivne i negativne strane svake.</s><s>Navedene vrste utjecaja te njihove osobine prikazane su u tablici 1. Tablica 1: Vrste utjecaja hallmark događanja na destinaciju Vrsta utjecaja</s>
<s>Izvor: Getz, Svensson, Peterssen i Gunnervall, 2012, str. 58-63 2.3.2 Odnos hallmark događanja i periodičnih događanja Diskutirajući o hallmark događanjima, važno je pojasniti razlike i sličnosti između hallmark događanja i periodičkih događanja.</s><s>Hallmark događanja periodična su događanja vezana uz neko određeno mjesto.</s><s>Međutim, ne posjeduju sva periodička događanja koja su vezana uz destinaciju dovoljan značaj i potencijal da omoguće destinaciji da dođe do svojih dugoročnih ciljeva povećane privlačnosti, imidža i brandiranja, te se ne mogu nazivati hallmark događanjima.</s><s>Također, određena događanja održavaju se periodično, ali nisu vezana za jednu specifičnu destinaciju te se ne mogu svrstati u kategoriju hallmark događanja.</s><s>Naprimjer, Svjetsko prvenstvo u nogometu je periodično jer se održava svake 4 godine, međutim ne posjeduje osobine hallmark događanja s obzirom na to da se svaki put održava na različitoj destinaciji.</s><s>S druge strane, tenisko natjecanje Wimbledon održava se svake godine na istoj lokaciji te spada u kategoriju hallmark događanja (Nordvall, 2016, str. 445).</s><s>Getz (2013, str. 15) je dao najrelevantniju definiciju periodičnih događanja prema kojoj su ona vrsta planiranih događaja koja se događaju redovito (naprimjer: svake godine, svake druge godine ili u bilo kojem drugom vremenskom intervalu) te se mogu održati uvijek na istoj lokaciji ili na različitim lokacijama svaki put kada se događanje organizira.</s>
<s>Važnost periodičkih događanja za destinaciju objasnio je Teigland (1999, str. 306) koji u svom istraživanju ukazuje da periodička događanja koja se svaki put održavaju na istoj destinaciji, poput velikog broja festivala, mogu stvoriti nekoliko valova razvoja koji jedan drugog ojačavaju kroz proces difuzije.</s><s>Jedan od razloga za održivi razvoj takvih događanja je to što se područje okupljanja turista širi, kako se svjesnost o događanju i njegov kredibilitet povećavaju te se šire na sve veće područje tijekom dužeg vremenskog perioda.</s><s>Upravo ta periodičnost, svjesnost i kredibilitet koje događanje s vremenom može steći daju mu preduvjete da se može nazivati hallmark događanjem.</s>
<s>Ovo poglavlje govori o adventu ili božićnom sajmu kao događanju koje posjeduje određeni značaj za turizam, gospodarstvo i domaće stanovništvo.</s><s>Predstavili smo povijest advenata, odnosno božićnih sajmova, te opisali funkciju i formu advenata u Europi i pojedinim europskim gradovima koji predstavljaju konkurenciju predmetu istraživanja, Adventu u Zagrebu.</s><s>3.1 Spoznaje o adventu ili božićnom sajmu Božićni sajam ili advent ulični je sajam sa štandovima na kojima se prodaju božićni ukrasi, domaća tradicionalna hrana i piće, obrtnički proizvodi, igračke i ostali lokalni tradicionalni proizvodi vezani uz Božić.</s><s>Božićni sajam nije samo prilika za kupovinu, već i doživljaj za cijelu obitelj zbog posebne dekoracije mjesta, prilagođene božićnoj atmosferi, glazbi, izvedbama i drugim značajkama kojima je cilj stvaranje božićne atmosfere (Brida, Meleddu i Tokarchuk, 2017, str.</s><s>S obzirom na značaj koji ova vrsta događanja pruža destinaciji, ona se pojavljuju kao predmet pojedinih stručnih istraživanja.</s><s>Akademska istraživanja božićnih sajmova obuhvatila su nekoliko aspekata povezanih s ovom vrstom događanja.</s><s>Jedna je od glavnih tema istraživanje vezano za božićne sajmove proučavanje autentičnosti događanja.</s><s>Casteran i Roederer (2013, str. 160) utvrdili su da će posjetitelji koji božićni sajam doživljavaju kao autentičan vjerojatno ponoviti svoj posjet događanju, čime će povezati uočenu autentičnost božićnog sajma s njegovom financijskom vrijednošću.</s><s>Osim pitanja autentičnosti, čest motiv istraživanja vezanih za božićne sajmove je i pitanje motivacije potrošača.</s><s>Brida, Disegna i Osti (2012, str. 11355) u svome su istraživanju otkrili da su božićni sajmovi vrsta događanja koja ne pruža vrijednost samo za proizvođača, već i za potrošača.</s><s>Najčešće motivacije za posjet božićnom sajmu su opuštanje, uživanje u božićnoj atmosferi, provođenje vremena s obitelji i prijateljima te kušanje lokalnih proizvoda.</s><s>Zanimljiva je činjenica da su kupovanje i potrošnja tek sekundarna motivacija turista, što se tiče božićnih sajmova.</s><s>Baš iz tog razloga, te zbog sve veće važnosti božićnih sajmova u turističkoj ponudi destinacije, sve više istraživanja proučava božićni sajam kao atrakciju širokog opsega, a ne samo atrakciju za potrošnju novca.</s>
<s>Istraživanjem segmentacije tržišta adventa u Meranu, Brida, Disegna i Scuderi (2014, str. 4551) podijelili su posjetitelje božićnih sajmova na: 1. poslovne ljude</s>
<s>Isti ispitanici naveli su kako su im glavni razlozi za posjet adventu kušanje lokalne hrane, doživljaj božićne atmosfere i posjet centru grada (Brida, Disegna i Scuderi, 3.2 Povijest advenata ili božićnih sajmova Prethodnica božićnog sajma kakvog poznajemo danas bio je bečki sajam u srednjem vijeku.</s><s>Prvi je put zabilježen 1298. godine kada su građani dobili dopuštenje da koriste Krippenmarkt, bečki trg, za vrijeme adventa.</s><s>Zimske ulične tržnice na otvorenom bile su konkretnije povezane s Božićem u Njemačkoj, s tim da se prvi božićni sajam u Njemačkoj dogodio stoljeće kasnije, 1384.</s><s>Održao se u istočnom gradu Bautzen, u pokrajini Saskoj.</s><s>Ti rani sajmovi započeli su samo prodajom mesa, no kako su se razvijali, tako su nudili mogućnost posjetiteljima da obavljaju razne svakodnevne kupnje, a na kraju da kupuju i sezonske poslastice i ukrase.</s><s>Osim kupovine, rani sajmovi bili su popraćeni plesom, pjevanjem i predstavama razne vrste (The Guardian, 2014).</s><s>Božićni sajmovi dobili su velik poticaj u 16. stoljeću kada su učenja njemačkog protestantskog reformatora Martina Luthera sugerirala da je Kristovo rođenje prikladniji dan darivanja od dana drugih svetaca.</s><s>Crkve, koje su izvorno poticale održavanje sajmova u blizini, kako bi privukle više ljudi da prisustvuju obredima, ubrzo su se našle u konkurenciji protiv vlastitog proizvoda.</s><s>Tada se počela provoditi praksa kupovine božićnih poklona te su svečane tržnice dobile na popularnosti (The Guardian, 2014).</s>
<s>S obzirom da advent najdužu povijest vuče iz Europe, logična je činjenica da se najveći broj božićnih sajmova organizira upravo u Europi.</s><s>Osim što ih je najviše, europski sajmovi su i najkvalitetniji te svake godine ostvaruju najveći profit.</s><s>Jedna od najvećih europskih turističkih agencija, European Best Destinations, svake godine proglašava najbolji advent u Europi.</s><s>Najviše pobjeda imaju Advent u Zagrebu (3) te advent u Strasbourgu (3), dok je aktualni pobjednik advent u Budimpešti (European Best Destinations, 2020).</s><s>Posljednjih godina posjet božićnim sajmovima postala je božićna tradicija za mnoge Europljane.</s><s>Istraživanje koje je provedeno u 2014. godini otkrilo je da je diljem Europe postojalo 157 velikih božićnih sajmova te 2634 manjih božićnih sajmova.</s><s>Oni su ukupno privukli 493,7 milijuna posjetitelja koji su potrošili ukupno 5587,3 milijardi dolara (CRR istraživanje, 2014).</s><s>U sljedećim potpoglavljima opisali smo neke od najpopularnijih i najvažnijih Božićnih sajmova u Europi.</s>
<s>U Strasbourgu se nalazi najstariji božićni sajam u Francuskoj.</s><s>Prvi je put organiziran 1570. godine te je do danas ostao najveći božićni sajam u Francuskoj, unatoč činjenici da je Pariz najposjećeniji grad na svijetu.</s><s>Božićni sajam u Strasbourgu nije jedini u regiji Alzacija te se posljednjih godina broj božićnih sajmova u toj regiji značajno povećao.</s><s>Međutim, advent u Strasbourgu je i dalje najveći i najstariji na tom području.</s><s>Sajam zauzima mjesto u povijesnoj četvrti grada, svake godine od prosinca do početka siječnja te je iznimno važan događaj za građane Strasbourga, kao i za brojne turiste iz Francuske i cijelog svijeta (Castéran i Roederer, 2013, str. 153).</s><s>U božićno vrijeme sajam čini Strasbourg vrlo atraktivnim u usporedbi s drugim francuskim ili europskim gradovima.</s><s>Mnogi ljudi povezuju Strasbourg s njegovim božićnim sajmom te je grad poznatiji po njemu nego po svom karakteru europskog grada.</s><s>Još 1990. godine gradska uprava Strasbourga, odlučila je da će advent u Strasbourgu postati središnja atrakcija te glavno sredstvo promocije Strasbourga kao turističke destinacije izvan sezone.</s><s>S 2,2 milijuna posjetitelja u 2009. i globalnim prihodom od turizma od oko 160 milijuna eura (Hertrich, Autor, i Badot, 2010, str. 13), strasbourgški sajam po svim je mjerilima najvažniji turistički događaj u Strasbourgu.</s><s>Pomno promatranje ponude sajma otkriva da on uključuje brojne elemente koji nisu povezani ni s destinacijom, ni s Božićem čime je ugrožena njegova autentičnost.</s><s>Te činjenice potiču raspravu oko njegove autentičnosti kojoj mediji pridaju veliku pozornost.</s><s>Naprimjer, 2010. godine gradonačelnik Strasbourga odlučio je zabraniti prodaju churrosa (španjolskih peciva) na tržištu zbog njihovog nedostatka povezanosti s Božićem.</s><s>Ta je odluka stvorila žestoku reakcije u medijima i potaknula raspravu o autentičnosti adventa u Strasbourgu.</s><s>Unatoč tome, advent u Strasbourgu je opisan kao jedinstveno iskustvo, odnosno proizvod koji stvara „čaroliju“ Božića kroz sustav simbola.</s><s>Može biti definiran kao tematska okolina koja stvara božićnu atmosferu u samom srcu Strasbourga tijekom čitavog razdoblja adventa (Castéran i Roederer, 2013, 3.3.2 Advent u Pragu</s>
<s>Svake se godine božićni sajam u Pragu održava na starom gradskom trgu koji je jedno od najpopularnijih mjesta u Pragu.</s><s>Božićne tržnice na Starom gradskom trgu pripadaju najposjećenijim i najvećim žarištima turističke posjećenosti u Pragu.</s><s>Godina 2016. bila je jako važna za razvoj adventa u Pragu jer je donijela puno promjena.</s><s>Te godine, organizatori sajma i lokalni političari donijeli su zakon da se na božićnom sajmu u Pragu smiju prodavati isključivo proizvodi proizvedeni u Češkoj.</s><s>Time se potiče domaća proizvodnja te jača češki nacionalni identitet. božićni sajam u Pragu ne održava se samo na Starom gradskom trgu.</s><s>Razni sadržaji održavaju se i na Trgu Wenceslas, Trgu Republike, Podebradijevom trgu te na mnogim drugim mjestima.</s><s>Opsežne informacije o božićnim tržnicama i njihovim proizvodima, program događanja i druge bitne informacije tijekom Adventa turistima osigurava Turističko informativni centar u Pragu (Koudelková, Najveći broj turista na adventu u Pragu dolazi iz azijskih zemalja kao što su Kina, Vijetnam i Južna Koreja.</s><s>Nakon azijskih turista brojčano je najviše posjetitelja iz Rusije, a slijede Talijani, Nijemci, Nizozemci, Amerikanci, Slovaci i Britanci.</s><s>Najveći potrošači su Rusi, zatim Azijci te domaći posjetitelji iz Češke.</s><s>Zbog velike posjećenosti te rastućeg broja međunarodnih turista, brojni štandovi počeli su prevoditi svoje natpise na strane jezike kako bi dodatno privukli potrošače.</s><s>Najprodavaniji proizvodi na štandovima su tradicionalni češki izrađeni proizvodi, božićni ukrasi, tople čarape i papuče.</s><s>Što se tiče gastronomske ponude, zastupljene su poslastice iz svih dijelova Češke, poput češkog brioša, ukrašenog kruha od đumbira i Linz tijesta.</s><s>Od pića, najpopularnije je kuhano vino (Czechztourism, 2016).</s>
<s>Također, jedan od načina na koji advent u Pragu osigurava svoju održivost je svjesnost o očuvanju okoliša.</s><s>Kontejneri za reciklažu otpada postavljeni su posvuda, a pribor za jelo i piće napravljen je isključivo od 100% biološki razgradivih materijala (Prague Experience, b. d.).</s><s>Bečki sajam svake je godine na popisu najboljih božićnih sajmova u Europi.</s><s>Jedna od najpoznatijih atrakcija tijekom adventa u Beču je tradicionalna „Bečka magija Adventa“ koja Trg gradske vijećnice pretvara u zemlju iz bajke.</s><s>Božićni pokloni, drveni ukrasi, slatkiši i topli napitci najčešće su prodavani proizvodi na bečkom božićnom sajmu.</s><s>Jednu od najpopularnijih atrakcija čini drveće okolne vijećnice koje je svečano ukrašeno, čime je stvoren potpuni božićni ugođaj (European Best Destinations, 2020).</s>
<s>Bečki božićni sajam korijene vuče još iz 13. stoljeća, odnosno iz 1296. godine, kada je car Albrecht I. gradskim trgovcima dozvolio održavanje sajma za građane tijekom prosinca.</s><s>U 16. stoljeću nastao je sajam sličan današnjem, pod imenom Thomasmarkt, koji se smatra pravom prethodnicom današnjih sajmova.</s><s>Održavao se oko Božića i Nove godine, a na njemu su se mogli kupiti tekstilni proizvodi i različite namirnice, ali i brojne slastice.</s><s>Današnji način proslave Božića udomaćio se u prvoj polovici 19. stoljeća, a običaj darivanja prihvaćen je oko 1815. godine.</s><s>Kroz višestoljetnu povijest, advent u Beču postao je međunarodni sajam s preko tri milijuna posjetitelja, od čega oko pola milijuna njih dolazi iz inozemstva.</s><s>Od malog lokalnog sajma prerastao je u skup od približno 150 štandova s izlagačima koji prodaju različite prigodne proizvode te pridonose tome da Beč u to vrijeme postane jedno od najpopularnijih europskih mjesta Na 150 prodajnih mjesta na tradicionalnoj božićnoj tržnici nude se božićni pokloni, ukrasi za božićno drvce, rukotvorine, kulinarske poslastice, konfeti i topla pića.</s><s>Posebna atrakcija za zaljubljene parove je srce izrađeno od drveta.</s><s>Posjetitelji mogu klizati preko klizališta površine 3.000 m² i niz brojne staze kroz park.</s><s>Dječji svijet nudi vrtuljak, vlak u obliku sanjki Djeda Božićnjaka te svjetlosne instalacije.</s><s>Tijekom adventa postavljeno je preko 70 kabina koje nude tradicionalne rukotvorine i originalne ideje za poklone.</s><s>Gospel zborovi i glazbene skupine svojim svakodnevnim koncertima tijekom održavanja sajma stvaraju svečano 4 FAKTORI KOJI UTJEČU NA USPJEŠNOST</s>
<s>O tome što čini događanje uspješnim, u literaturi postoji više stajališta.</s><s>Naveli smo ona stajališta za koja smatramo da su najrelevantnija te da imaju najbolju povezanost s ovim istraživanjem.</s><s>Teorijske spoznaje, dobivene u ovom poglavlju, upotrijebili smo za pripremu intervjua.</s>
<s>Uspješnost događanja je ono što ih definira i čini ih profitabilnima te korisnima destinacijama na kojima se održavaju.</s><s>Kao jedno od glavnih pitanja koje si postavljaju brojni autori s područja događanja, nameće se pitanje faktora koji utječu na uspješnost događanja.</s><s>Getz (2000, str. 20) je te faktore podijelio u sljedeće kategorije:</s>
<s> konkurencija (određena tržišta su prezasićena sličnim događanjima, menadžeri ne predstavljaju svoje događanje dovoljno unikatnima)  oblici pomoći događanju (koliko su lokalna zajednica i politička vlast spremni pomoći razvoju i prosperitetu događanja).</s><s>Nastavno na navedene faktore, Kaplanidou, Kerwin i Karadakis (2012, str. 138) ističu da identificiranje već spomenutih faktora uspješnosti može pružiti destinaciji koja se oslanja na događanja kao pokretač razvoja turizma vodič do uspjeha.</s><s>Iz tog razloga Cseháti i Szabó (2014, str. 3) u svom su radu naveli konkretne faktore koji moraju biti zadovoljeni kako bi događanje prošlo uspješno.</s><s>Napominju kako su do tih rezultata došli sustavnim promatranjem i proučavanjem većeg broja primjera te uočavanjem sličnog obrasca između svih primjera.</s><s>Prema navedenim autorima, glavni faktori koji utječu na uspjeh događanja su:  koncept i izvedivost događanja</s>
<s>Slažući se s većinom autora na ovom području, Allen (2010, str. 1) smatra da je glavni faktor uspjeha u industriji događanja strateško planiranje te da ono predstavlja tajni sastojak koji vodi do stvaranja izvanrednih događanja koja ispunjavaju očekivanja klijenata.</s>
<s>Kod mjerenja uspješnosti događanja važan je zaključak do kojeg je u svome istraživanju došao Cooke-Davies (2002, str. 187).</s><s>Prema njemu znatno je teže zaključiti da je cjelokupno događanje bilo uspješno, nego da je menadžment događanja bio uspješan.</s><s>Razlog tome leži u činjenici da na uspjeh događanja utječe puno veći broj vanjskih faktora, na koje organizatori ne mogu direktno utjecati (vremenski uvjeti, bolesti i slično).</s><s>Radujković i Sjekavica (2017, str. 607) zaključuju da se uspješnim događanjem naziva događanje kod kojeg su uspješno ispunjeni svi početni ciljevi, dok se kod uspješnosti menadžmenta događanja gleda omjer vremena, troškova i kvalitete.</s><s>4.2 Upravljanje događanjima kao faktor uspješnosti S obzirom da većina autora kao jedan od najbitnijih faktora uspješnosti ili neuspješnosti događanja spominje strateško planiranje, važno je spomenuti upravljanje događanjima ili event management koji stoji iza strateškog planiranja.</s><s>Getz (2016, str. 141) smatra da je upravo upravljanje događajima ključan faktor uspješnosti događanja.</s><s>Autor smatra da je bez ispravnog planiranja i izvedbe od strane event managera, događanje osuđeno na propast.</s><s>Van der Wagen i White (2010, str. 1) su definirali upravljanje događanjima kao profesionalnu praksu koja zahtijeva sofisticirane vještine na području strateškog planiranja, analizi rizika, marketingu, budžetiranju, upravljanju financijskim sredstvima i upravljanju kadrovima.</s><s>Shone i Parry (2004, str. 16) dali su pojednostavljen opis posla event managera, prema kojem je njegov glavni zadatak osigurati da događanje bude uspješno, obraćajući pažnju na sve sitne detalje koji se odvijaju prije, tijekom i nakon događanja.</s><s>McDonnell, Allen i O'Toole (1999, str. 2) proveli su istraživanje čiji su rezultati pokazali da većina sudionika smatra da je glavna osobina koju posjeduje uspješan event manager strast.</s><s>Pojedini ispitanici čak su išli toliko daleko da su posao event managera opisali „pomaganjem ljudima da se dobro zabave“, umjesto komercijalnim zanimanjem.</s>
<s>Osim što događanja u današnjem turizmu posjeduju visoki stupanj važnosti, karakteristike događanja toliko su unikatne da ni jedan drugi oblik managementa nije sposoban pokriti ovo područje.</s><s>Neke od osobina, zbog kojih događanja imaju visok stupanj unikatnosti, su neopipljivost proizvoda te činjenica da se proizvodnja i potrošnja često odvijaju u isto vrijeme.</s><s>Koji god razlog i motiv bili za organizaciju događanja, uvijek postoji širok raspon potrošača s različitim očekivanjima što utječe na proces menadžmenta koji se mora prilagoditi svakom pojedinom događanju.</s><s>Prihvaćeni model menadžmenta mora odgovarati zahtjevima svih pojedinaca uključenih u sve faze događanja (Brown i James, Spomenute faze događanja, Deryabina (2018, str. 474), podijelio je na: 1. inicijaciju (stvaranje koncepta i razvoj ciljeva događanja) 2. pripremu i pokretanje marketinške strategije (odražavanje prioriteta i interesa sudionika, gostiju i organizatora s jedne strane, te vlasnika i lokalne zajednice s druge strane)</s>
<s>3. provedbu (održavanje zadovoljstva sudionika i kontrole nad događanjem, u ovoj fazi osigurani su prijevoz i smještaj sudionika te se provodi interakcija s medijima i sponzorima, održavaju se konferencije za novinare, gala koncert i izleti za goste) 4. analizu</s>
<s>procjena ekonomske učinkovitosti i sponzorske aktivnosti).</s><s>Silvers (2012, str. 4) napominje da je profesionalni event manager integrirano uključen u sve operacijske i logističke zahtjeve događanja te da je njegov zadatak zapakirati i upravljati iskustvom svakog potrošača na događanju.</s><s>4.3 Uspješnost adventa ili božićnog sajma kao događanja U literaturi postoji i nekoliko autora koji su fokus svog istraživanja uspješnosti događanja usmjerili upravo na advent ili božićni sajam.</s><s>Mnogi božićni sajmovi nisu održali dugogodišnju uspješnu tradiciju te stvorili brand i pojačali imidž destinacije.</s><s>Zbog toga je važno znati koji čimbenici utječu na uspjeh ovakvih događanja.</s><s>Proučavajući razvoj Božićnog sajma u Birminghamu između 1997. i 2009.</s><s>Bloomfield (2010, str. 78) je otkrio 4 ključna faktora koja su utjecala na uspjeh navedenog događanja.</s><s>Ti faktori su:  Političari su imali viziju da se dobro događanje može realizirati na njihovoj destinaciji.</s>
<s> Postojao je jasan organizacijski model.  Događanje se uklapalo u širu strategiju turističkog i općenitog razvoja destinacije.</s>
<s>Proučavajući Božićni sajam u Norveškoj, Nordvall (2016, str. 446) je došao do zaključka da postoji pet najčešćih faktora koji mogu utjecati na neuspjeh događanja, a oni su: loši vremenski uvjeti, manjak sponzorskih sredstava, prekomjerna pouzdanost u jedan izvor sredstava, loš marketing i promocija te manjak strateškog planiranja.</s>
<s>U početnom dijelu ovog poglavlja predstavili smo dizajn istraživanja i istraživačku metodologiju koja je zastupljena u empirijskom dijelu istraživanja.</s><s>Definirali smo korištene metode dobivanja podataka te objasnili zašto su one prikladne za naše istraživanje.</s><s>U nastavku smo predstavili Hrvatsku, kao zemlju brojnih događanja te Zagreb, kao područje na kojem se održava Advent u Zagrebu.</s><s>Oba područja proučili smo s gledišta događanja te smo predstavili najvažnija događanja koja se održavaju na njima.</s><s>Na kraju smo predstavili rezultate istraživanja u dva dijela.</s><s>U prvom smo dijelu kronološki predstavili povijesni prikaz Adventa u Zagrebu te smo izdvojili ključne zaključke navedenog prikaza.</s><s>Drugi dio rezultata istraživanja sastoji se od prikazivanja rezultata i analize provedenih intervjua te otkrivanja faktora koji su utjecali na uspjeh Adventa u Zagrebu.</s><s>5.1 Dizajn istraživanja i istraživačka metodologija Metodološki smo istraživanje podijelili na tri dijela.</s><s>U prvom dijelu analizirali smo širu i užu istraživačku okolinu, odnosno Republiku Hrvatsku i grad Zagreb, kako bismo bolje razumjeli okruženje u kojem se održava Advent u Zagrebu te kako bismo ga postavili u određen kontekst.</s><s>Drugi dio empirijskog dijela rada sastojao se od sastavljanja povijesnog prikaza Adventa u Zagrebu pomoću kojeg smo dobili odgovor na prvo istraživačko pitanje.</s><s>Zadnji dio empirijskog dijela rada čine prikazivanje rezultata i analiza intervjua kojima smo došli do odgovora na drugo istraživačko pitanje.</s><s>Prikazane rezultate intervjua razdvojili smo na dva dijela.</s><s>U prvom dijelu prikazani su rezultati intervjua s predstavnicom Turističke zajednice grada Zagreba, dok su u drugom dijelu prikazani rezultati intervjua s organizatorima manjih događanja koja se održavaju u sklopu Adventa u Zagrebu.</s><s>Rezultati su razdvojeni jer je TZGZ organizator cjelokupnog događanja te imaju uvid u sve faktore koji su utjecali na događanje.</s><s>S druge strane, organizatori manjih događanja usredotočeni su samo na svoj dio.</s><s>U radu smo upotrijebili više metoda kvalitativnog istraživanja.</s><s>Metode koje su bile korištene su: metoda analize sadržaja, metoda arhivskog istraživanja i metoda deskripcije.</s><s>Također, koristili smo metodu nestrukturiranih intervjua u kombinaciji s polustrukturiranim intervjuima kako bismo prikupili podatke čiji smo sadržaj predstavili metodom deskripcije.</s>
<s>Kvalitativne metode su metode koje se koriste za razumijevanje vjerovanja, iskustava i stavova ljudi te proučavanja ponašanja i interakcija.</s><s>Za razliku od kvantitativne metode, kvalitativna metoda stvara podatke koji nisu numerički.</s><s>Kvalitativno istraživanje prepoznato je po svojoj mogućnosti dodavanja nove dimenzije interventnim studijama koja se ne može dobiti samo mjerenjem varijabli (Pathak, Jena i Kalra, 2013, str. 192).</s><s>Kod kvalitativnog istraživanja istraživač želi dobiti cjelokupan pogled u kontekst koji proučava, njegovu logiku i pravila.</s><s>Istraživač želi pozorno i s empatičnim razumijevanjem skupiti podatke o percepciji subjekta istraživanja (Kordeš i Smrdu, 2015, str. 15).</s><s>Metodom analize sadržaja analizirali smo šire i uže istraživačko područje, odnosno Republiku Hrvatsku i grad Zagreb.</s><s>Proučavanjem službenih podataka, brošura i ostalih legitimnih izvora predstavili smo najvažnija događanja dvaju istraživačkih područja.</s><s>Metoda analize sadržaja istraživačka je metoda koja koristi sustavna i objektivna sredstva kako bi došla do valjanih zaključaka iz usmenih, vizualnih ili pismenih podataka u svrhu opisivanja i kvantificiranja specifičnih fenomena (Bengtsson, 2016, str. 9).</s><s>Za predstavljanje povijesnog razvoja Adventa u Zagrebu te dobivanje odgovora na prvo istraživačko pitanje, koristili smo metode arhivskog istraživanja te metodu analize sadržaja i deskripcije.</s><s>Ramsey, Sharer, L'Eplattenier i Mastrangelo (2010, str. 2) napominju da je metoda arhivskog istraživanja jedna od najpouzdanijih kvalitativnih metoda te da je ključna u opisivanju razvoja predmeta istraživanja.</s><s>Dwyer, Gill i Seetaram (2012, str. 403) ustanovili su da arhivsko istraživanje nije analitička metoda, nego je pristup razumijevanja fizičkih podataka i njihovog značenja.</s><s>Pomoću arhivskog istraživanja te metode analize sadržaja letaka, brošura i sličnog materijala prikupili smo sekundarne podatke o razvoju Adventa u Zagrebu.</s><s>Uz navedene podatke metodom deskripcije sastavili smo kronološki prikaz povijesnog razvoja Adventa u Zagrebu.</s><s>Najveći dio podataka dobili smo u arhivi TZGZ-a te DZZS-a, koji nam je poslužio kao izvor statističkih podataka.</s><s>Ostali izvori podataka sastojali su se od raznih internet stranica povezanih s Adventom u Zagrebu te pojedinih portala i objavljenih znanstvenih istraživanja.</s><s>Sve podatke prikupili smo između 20. srpnja 2020. i 1. kolovoza 2020.</s><s>Predstavili smo najrelevantnije dobivene podatke te one koji nam pomažu u odgovoru na prvo istraživačko pitanje rada, odnosno opisuju razvoj Adventa u Zagrebu.</s><s>Za dobivanje odgovora na drugo istraživačko pitanje upotrijebili smo metodu nestrukturiranih intervjua u kombinaciji s polustrukturiranim intervjuima.</s><s>Intervjui predstavljaju jednu od najčešćih tehnika za dobivanje kvalitativnih podataka.</s><s>Rabionet (2011, str. 563) smatra da je kvalitativno intervjuiranje fleksibilan i moćan alat za shvaćanje ljudi i načina na koji oni gledaju na smisao svog iskustva.</s><s>Cheia (2010, str. 84) je definirao polustrukturirane intervjue kao vrstu intervjua koji imaju unaprijed definirani podsjetnik za razgovor s pitanjima, ali dopuštaju anketaru odstupanje od plana radi uvođenja konkretnih tema.</s><s>S druge strane, nestrukturirani intervju je neformalan, odnosno osoba koja provodi intervju nema strogi katalog pitanja, već ih formulira prema okolnostima.</s><s>Opći predmet razgovora je definiran, no ostalo je prepušteno ispitaniku.</s><s>Vrlo je važno da ispitivač suptilno nadzire ispitanika jer bez obzira na neformalan pristup, mora se razgovarati o temi intervjua (Dragija Ivanović, 2012, str. 95).</s><s>S obzirom na to, ispitivač smije imati kratku listu glavnih pitanja koja se naziva agenda.</s><s>Međutim, ona se više sastoji od glavnih tema za razgovor nego od samih pitanja.</s><s>Korištenje agende omogućava ispitaniku određenu razinu dosljednosti pri izvođenju većeg broja intervjua te su uz nju najlakše postiže balans između dosljednosti i fleksibilnosti (Zhang i Wildemuth, 2009, str. 230).</s><s>Myers (2009, str. 121) objašnjava da intervjui omogućavaju da uz slušanje potičemo i usmjeravamo razgovor s ispitanicima te skupimo bogate podatke od ljudi u različitim situacijama.</s>
<s>intervjua omogućuje ispitanicima određenu slobodu prilikom odgovaranja, ali bez skretanja s teme.</s><s>Također, pomoću navedene kombinacije možemo uspješno provjeriti koncepte iz teorije.</s><s>Odlučili smo se za korištenje navedenih metoda intervjua jer se nameću kao jedini izvor podataka potrebnih za istraživanje.</s><s>Prvi intervju proveli smo s predstavnicom Turističke zajednice grada Zagreba, Ivanom Mahnić.</s><s>Ona nam je dala svoja mišljenja i stavove u vezi s faktorima koji su utjecali na uspjeh Adventa u Zagrebu.</s><s>Ostali kandidati za intervjue bili su organizatori manjih događanja koja se održavaju u sklopu Adventa u Zagrebu.</s><s>Predstavnica TZGZ-a nakon razgovora poslala nam je popis organizatora te smo poslali zamolbu za intervju na 32 elektroničke adrese.</s><s>Međutim, dobili smo šest povratnih odgovora te odradili toliko intervjua.</s><s>Intervjui su provedeni telefonski.</s><s>Predstavnici TZGZ-a postavili smo pitanje: Koji su faktori imali najveći učinak na uspjeh Adventa u Zagrebu?</s><s>Isto pitanje bilo je postavljeno i ostalim ispitanicima, međutim, nismo se fokusirali na sam Advent u Zagrebu, već na manja događanja koja oni organiziraju u sklopu Adventa u Zagrebu.</s><s>S obzirom na to da su intervjui nestrukturirani, ispitanicima je dozvoljena sloboda u odgovoru na postavljeno pitanje.</s><s>Unatoč tome, koristili smo agendu koja nam je pomogla da postavimo nekoliko potpitanja i odvedemo intervju u željenom smjeru.</s><s>Potpitanja, odnosno smjernice koje smo davali ispitanicima, bila su vezana na teme iz teorijskog dijela rada te su se ticala područja faktora koji utječu na uspješnost događanja.</s><s>Svi intervjui trajali su između 20 i 45 minuta te smo tijekom njih bilježili odgovore, što nam je pomoglo u sastavljanju prijepisa.</s><s>Intervjui su provedeni u vremenskom razdoblju od 11. kolovoza 2020. do 14. kolovoza 2020.</s><s>Odlučili smo da kandidati za intervju budu anonimni, ali predstavit ćemo ih preko organizacije kojoj pripadaju te događanja koje organiziraju.</s><s>U tablici 2 prikazan je popis intervjuiranih kandidata prema navedenim kriterijima i datumu održavanja intervjua.</s>
<s>Hrvatska kao mjesto održavanja brojnih događanja Za relativno malu državu Hrvatska ima bogatu ponudu različitih događanja i manifestacija.</s><s>Dvije kategorije događanja koja se najčešće održavaju u Hrvatskoj kulturna su i sportska događanja.</s><s>Pod kulturna događanja spada više oblika, kao što su filmska, glazbena, gastronomska i slična događanja.</s><s>Ministarstvo turizma Republike Hrvatske u Strategiji razvoja turizma do 2020. godine označilo je kulturni turizam kao ključni proizvod.</s><s>Kad se uzme u obzir da je turizam događanja nosiva paradigma, onda upravo kulturna događanja predstavljaju jednu od osnova razvoja proizvoda i usluga koji „novom“, modernom profilu turista mogu pružiti toliko traženo uključivanje u doživljaje više razine vrijednosti (Knešaurek i Carić, 2018, str. 5).</s><s>Rivera (2008, str. 623) ističe da je naglašavanje kulturne baštine vrlo važno kod novonastalih država, kao što je Hrvatska, koje žele dobiti legitimitet na međunarodnoj razini.</s><s>Isticanje povijesnih korijena česta je praksa u kulturnom turizmu te je organizacija kulturnih događanja način na koji se ti korijeni približavaju i prodaju turistima.</s><s>Kao neke od glavnih faktora važnosti organizacije događanja za hrvatski turizam i gospodarstvo, Hrvatska turistička zajednica (2020) ističe promociju Hrvatske kao turističke destinacije, unaprjeđenje turističke ponude užih i širih destinacija, razvoj sadržaja koji omogućavaju produljenje turističke sezone, povećanje ugostiteljskog prometa, posebno izvan sezone te jačanje snage branda hrvatskog turizma i stvaranje prepoznatljivog imidža hrvatskog turizma.</s><s>Na području Republike Hrvatske postoji bogata dugogodišnja tradicija održavanja manifestacija i događanja.</s><s>Jedno od prvih, najznačajnijih i najdugovječnijih događanja u Hrvatskoj je Sinjska alka, hrvatska viteška igra.</s><s>Sinjani su utemeljili i u gotovo tri stoljeća dugom kontinuitetu održavaju Alku kroz koju slave ljudsku hrabrost, junaštvo, viteštvo, čast, domoljublje i slobodu.</s><s>Sinjska alka 2010. godine upisana je na UNESCO-ov popis nematerijalne svjetske baštine u Europi Kao jedno od najvažnijih kulturnih događanja u Republici Hrvatskoj nameće se najstariji filmski festival u Hrvatskoj i jedan od najstarijih u Europi, Pulski filmski festival.</s><s>Njegov je zaštitni znak i mjesto održavanja jedan od najvažnijih hrvatskih spomenika kulture i turistička atrakcija, Arena u Puli.</s><s>Danas je Pulski filmski festival najposjećenije kulturno događanje u Republici Hrvatskoj s više od 73 tisuća gledatelja tijekom niza festivalskih događanja (Pula info, b. d.).</s><s>U nizu kulturnih i povijesno važnih događanja u Hrvatskoj moramo spomenuti i Dubrovačke ljetne igre.</s><s>Dubrovačke ljetne igre održavaju se u Dubrovniku jednom godišnje, od 10. srpnja do 25. kolovoza te predstavljaju kazališno i glazbeno-scensko događanje od nacionalnog značenja i interesa za Republiku Hrvatsku.</s><s>Događanje je utemeljeno još 1950. godine kada su diljem Europe nastajala brojna kazališna i glazbena događanja.</s><s>Igre zapošljavaju 25 djelatnika te oko 200 sezonskih djelatnika i volontera (Dubrovnik festival, b. d.).</s><s>S obzirom na to da je Hrvatska diljem svijeta poznata kao zemlja sporta i uspješnih sportaša, ona predstavlja dom različitim sportskim natjecanjima.</s><s>Kao primjer tradicionalnog i uspješnog međunarodnog sportskog natjecanja u Hrvatskoj navodimo Plava Laguna Croatia Open Umag ili skraćeno, ATP Umag.</s><s>Održavajući se u srcu ljetne sezone na području grada Umaga, ovaj teniski turnir ima veliko značenje za istarski turizam u ljetnim mjesecima te privlači brojne goste iz Italije, Austrije, Njemačke, Slovenije, Mađarske i ostalih zemalja (Croatia 5.3 Zagreb kao područje održavanja događanja Grad Zagreb s površinom od 641,32 km2 i 790 017 stanovnika predstavlja najveći grad u Republici Hrvatskoj (Gradski ured za strategijsko planiranje i razvoj Grada, 2017, str. 3).</s><s>Grad Zagreb kulturno je, znanstveno, gospodarsko, političko i upravno središte Republike Hrvatske, u kojem se nalaze sjedište Hrvatskog sabora, predsjednika Republike Hrvatske i Vlade Republike Hrvatske (Grad Zagreb službene stranice, 2020).</s>
<s>Svojim snažnim otvaranjem turističkom tržištu, a nakon toga i postankom jednim od 28 glavnih gradova Europske unije, Zagreb je postao brzo rastuća turistička destinacija.</s><s>Zbog svoje bogate baštine i atraktivnih događanja, glavni grad Republike Hrvatske pretvorio se u vrlo zanimljivu destinaciju za turiste, čije potrošačke navike dovode do sve većeg ulaganja u primarnu i sekundarnu turističku infrastrukturu grada (Kesar, Dezeljin i Bienenfeld, 2015, str. 657).</s><s>Također, važno je napomenuti da Gradski ured za strategijsko planiranje i razvoj Grada (2017, str. 44) ističe da događanja koja se u Zagrebu organiziraju i održavaju, kao što su Advent u Zagrebu te događanja festivalskog karaktera, pridonose povećanju broja noćenja i turističkih dolazaka u grad te doprinose i povećanju prepoznatljivosti Zagreba i zagrebačke turističke ponude.</s><s>Advent u Zagrebu događanje je koje je po svojoj kvaliteti i uspjehu prepoznato diljem Europe.</s><s>Međutim, u Zagrebu se svake godine održavaju brojna događanja različitih tematika.</s><s>Turistička zajednica grada Zagreba (2019) svake godine izdaje vodič sa svim događanjima u gradu Zagrebu te godine.</s><s>U njemu nisu spomenuta sva, ali su spomenuta događanja koja imaju najviši stupanj značenja za turizam grada Zagreba.</s><s>U tablici 3 podijelili smo ta događanja prema četiri najrelevantnije kategorije koje je naveo Getz (2013, str. 13) te po godišnjim dobima.</s><s>Nismo navodili sva događanja, već smo samo naveli njihov broj, a u nastavku ćemo opisati ona najrelevantnija.</s><s>Tablica 3: Događanja u Zagrebu 2019. godine po vrsti i godišnjem dobu Godišnje</s>
<s>Izvor: Turistička zajednica grada Zagreba, 2019 Iz tablice 3 može se iščitati da su najčešća vrsta događanja koja su se organizirala u Zagrebu u 2019. godini kulturna događanja.</s><s>Također, može se vidjeti da se najveći broj događanja održava u proljeće, a najmanje zimi.</s><s>Jedno od najznačajnijih sportskih događanja u gradu Zagrebu skijaška je utrka Snow Queen Trophy.</s><s>Utrka je usko povezana s Adventom u Zagrebu jer se održava u isto vrijeme te se startni brojevi za utrku izvlače u sklopu jednog od manjih događanja Adventa u Zagrebu.</s><s>Prva ženska utrka organizirana je 2005. godine, a 2008. godine pridružuje joj se i muška utrka (Snow Queen Trophy, b. Najveći glazbeni festival u Zagrebu zasigurno je InMusic festival koji se održava svakog srpnja na području zagrebačkog Jaruna.</s><s>U suradnji s Turističkom zajednicom grada Zagreba organizatori festivala u ponudama nude svojim gostima razne popratne sadržaje i atrakcije, kao što su vožnja kanuom po Mrežnici, bicikliranje na Medvednici ili istraživanje grada uz pratnju turističkog Osim sportskih, kulturnih i zabavnih događanja u Zagrebu se svake godine održavaju i brojna poslovna i edukativna događanja.</s><s>Kao jedno od najznačajnijih poslovnih događanja navodimo međunarodni sajam turizma PLACE2GO.</s><s>Ovaj sajam održava se svake godine u ožujku u prostorijama Zagrebačkog Velesajma.</s><s>Sajam je prvi put održan 2012. godine te predstavlja najveći turistički sajam u Hrvatskoj.</s><s>PLACE2GO suvremenim putnicima pruža zanimljive i korisne informacije o domaćim i svjetskim destinacijama te predstavlja mjesto ponude i potražnje turističkih destinacija. (PLACE2GO, b. d.).</s><s>5.4 Rezultati istraživanja</s>
<s>Rezultati istraživanja podijeljeni su na dva dijela.</s><s>U prvom dijelu prikazan je povijesni pregled Adventa u Zagrebu.</s><s>Povijesni prikaz predstavljen je po godinama, odnosno kronološki te su predstavljeni i ključni zaključci istog.</s><s>U drugom dijelu prikazani su rezultati provedenih intervjua, prvo s predstavnicom TZGZ-a, a potom s ostalim ispitanicima.</s>
<s>5.4.1 Povijesni pregled Adventa u Zagrebu Iako se advent u Zagrebu obilježava već desetljećima, projekt Adventa u Zagrebu kakav poznajemo danas, zagrebačke vlasti i Turistička zajednica grada Zagreba pokrenuli su 2010. godine iz vizije Zagreba kao grada prožetog božićnim ozračjem i duhom zajedništva.</s><s>Tim je projektom domaćim i stranim gostima omogućena bogata kulturna, gastronomska i rekreativna blagdanska ponuda Izniman uspjeh projekta Advent u Zagrebu rezultat je dugogodišnjeg rada na obogaćenju turističke ponude u zimskim mjesecima, izgradnji branda i snažnoj promociji u suradnji Turističke zajednice grada Zagreba s važnim dionicima, HTZom, turističkom industrijom i Gradom Zagrebom.</s><s>Mnoštvo zanimljivih sadržaja i svakodnevnih događanja stvaraju jedinstvenu sliku Zagreba u blagdansko vrijeme, a intenzivno se radi i na promidžbi ovog jedinstvenog turističkog proizvoda.</s><s>Advent u Zagrebu, točnije događanja koja oživljavaju gradske trgove i ulice za vrijeme adventa te sadržaji koji doprinose obogaćenju turističke ponude u zimskim mjesecima, doprinose valoriziranju na međunarodnom turističkom tržištu te, u konačnici, brandiranju Zagreba kao nezaobilaznog turističkog odredišta u vrijeme adventa (Kelemen, 2017, str. 12).</s><s>Od samog se nastanka događanja pa do danas sve više razvijaju sadržaji, svakodnevna događanja i programi Adventa u Zagrebu koji se kontinuirano odvijaju na odabranim lokacijama.</s><s>Advent u Zagrebu svake se godine prostorno širi te su vremenom lokacije Adventa sve brojnije pa je s toga važno pratiti njihov vremenski i prostorni razvoj.</s><s>U sljedećim potpoglavljima kronološki će biti prikazan razvoj Adventa u Zagrebu, najbitniji noviteti iz svake sezone te razvoj turističkih brojki događanja iz godine u godinu.</s><s>5.4.1.1 Advent u Zagrebu do 2010. godine Advent se u Zagrebu počeo obilježavati par stoljeća unazad.</s><s>Većina obilježja današnjeg adventa potekla je još iz doba dok je Hrvatska bila dio Austro-Ugarske Monarhije.</s><s>Tako su zornice, tradicionalne mise koje se održavaju svakog dana u zoru tijekom adventa, potekle iz Njemačke te započele još u 15. stoljeću Između 1550. i 1580. godine u Zagrebu je postojao tradicionalni običaj humanitarnog rada za vrijeme Božića.</s><s>Bogatiji građani organizirali su razne akcije kako bi pomogli siromašnima te je najveći fokus bio usmjeren na donaciju novca bolnicama, kako bi bolesni ljudi mogli dočekati Božić u što boljem stanju i atmosferi (Miljan i Škreblin, 2017, str. 106).</s><s>Jedan od najpoznatijih simbola Božića, adventski vijenac, potječe iz Mađarske te je u Hrvatsku prvi put došao 1838. godine i do danas se zadržao kao jedan od glavnih simbola adventa.</s><s>Blagdan svetog Nikole, koji se svake godine obilježava u sklopu adventa, potječe iz 19. stoljeća te označuje dan darivanja djece, u sklopu čega su osmišljeni brojni adventski programi.</s><s>S obzirom na to da je Hrvatska do kraja 20. stoljeća bila dio socijalističkog režima, advent nije bio popularan te se nije održavao značajan broj događanja.</s><s>Tek 2000. godine na Trg bana Jelačića postavlja se nekoliko drvenih kioska te božićno uređenje.</s><s>Od tad pa nadalje kreće nagli razvoj adventa u Zagrebu, koji je svoju prekretnicu imao već navedene 5.4.1.2 Advent u Zagrebu 2010. godine</s>
<s>Prvi Advent u Zagrebu, odnosno onaj 2010. godine, obuhvaćao je ponudu koja se prostirala na lokacijama u samom središtu grada.</s><s>Konkretne lokacije na kojima su se održavala razna događanja te koje su se isticale uređenjem prilagođenim adventu su: Trg bana Jelačića, Zrinjevac i Zagrebački Velesajam (TZGZ, 2010a).</s><s>Kao početno i jedno od glavnih sredstava promocije Adventa u Zagrebu 2010. godine bio je promidžbeni film „Advent u Zagrebu“.</s><s>Kao priznanje dobro obavljenog posla, film je dobio prestižnu nagradu za najbolji turistički spot na 46. međunarodnom festivalu turističkog filma u talijanskom gradu Lecce (TZGZ, b. Stvoren je i prepoznatljiv logo Adventa u Zagrebu, kojeg su osmislili marketinški stručnjaci u TZGZ-u, čija je zadaća među ljudima poticati blagdansku atmosferu te je u obliku reklame apliciran na razne plakate diljem Zagreba, Hrvatske i zemalja regije.</s><s>Spomenuti logo Adventa u Zagrebu iz 2010. godine prikazan je Slika 1: Logo Adventa u Zagrebu 2010. godine Izvor: Fot-o-grafiti, 2010</s>
<s>U 2010. godini TZGZ (2010b) izdala je Operativni marketinški plan turizma grada Zagreba za razdoblje 2011. - 2016. prema kojem su glavni ciljevi rada TZGZ-a:  čuvanje i poboljšanje tržišnog položaja  valorizacija kulturne baštine</s>
<s> podizanje svijesti građana o turističkoj ponudi grada Zagreba.</s><s>Gore navedeni ciljevi jasno se mogu primijeniti i na Advent u Zagrebu te je navedeno događanje jedan od glavnih instrumenata za ostvarenje navedenih ciljeva.</s>
<s>S obzirom na to da je prema TZGZ-u (2010a) službeno trajanje Adventa u Zagrebu od 4. do 23. prosinca, predstavit ćemo službene podatke DZZS-a (2011) turističkih rezultata u Zagrebu za prosinac 2010.</s><s>Zagreb je u prosincu zabilježio 36 303 dolazaka te 59 347 noćenja.</s><s>Zanimljiv je podatak da ta brojka čini otprilike 25% ukupnih noćenja u Republici Hrvatskoj, iako znamo da se najveće turističke brojke ostvaruju uz obalu Jadranskog mora.</s><s>Navedena statistika ukazuje na uspjeh projekta Advent u Zagrebu te na njegov pozitivan utjecaj na zagrebački i hrvatski turizam.</s>
<s>Sljedeće godine, 2011., Advent u Zagrebu nastavlja svoje unaprjeđenje i prostorno širenje.</s><s>Program događanja u 2011. godini primarno je bio fokusiran na gastronomiju i zabavu (Janković, 2019, str. 31).</s><s>Najveća novost koja je uvedena te godine je projekt Artomat.</s><s>Artomat je sajam na Trgu žrtava fašizma koji je 2011. godine uveden kao nova lokacija održavanja Adventa u Zagrebu.</s><s>Zahvaljujući stručnom selekcijskom pristupu u kreiranju liste izlagača, Artomat se dokazuje kao značajna i konkurentna umjetnička platforma za promociju, prodaju i kupnju kvalitetnih i originalnih proizvoda te božićnih poklona (Zagreb Advent, Također, kao jedna od novosti prezentiranih 2011. godine, pojavila se QR aplikacija odnosno QR vodič, kojim se za bolje i informativnije snalaženje po gradu mogu služiti korisnici pametnih telefona.</s><s>Aplikacija je dozvoljavala posjetiteljima da očitavaju QR kodove koristeći svoje pametne telefone kako bi otvarali internetske stranice koje su sadržavale priče, činjenice, informacije, fotografije i videa pojedinih lokacija (Grad Zagreb službene stranice, 2011).</s><s>Osim stalnih lokacija, poput Trga bana Jelačića i Zrinjevca, Advent u Zagrebu proširio se i na brojne manje lokacije na području Zagreba.</s><s>Najvažnije manje lokacije su Kvaternikov trg, Plato na Gradecu, Kaptol i Tkalčićeva ulica.</s><s>Muzej Mimara također je igrao važnu ulogu u uspješnom razvoju Adventa jer je u njemu održana Multimedijalna 3D Mapping projekcija, koja je imala veliku važnost za događanje jer je predstavljala uvođenje novih tehnologija i prilagodbu događanja virtualnom svijetu 21. stoljeća.</s><s>Te iste godine Zagreb je poklonio božićni bor gradu Rimu, što je predstavljalo odličnu promociju Zagreba na talijanskom tržištu jer je bor bio ukrašen raznim ukrasima koji su simbolizirali grad Zagreb (Grad Zagreb službene stranice, 2011).</s>
<s>Važno je napomenuti da je u 2011. godini TZGZ predstavila svog partnera u organizaciji i promociji događanja, Unex grupu.</s><s>Unex grupa uvelike je pomogla na području idejnih i grafičkih rješenja te realizaciji oglašivačke kampanje na hrvatskom i inozemnom tržištu (Online Zagreb, 2011).</s><s>Prema službenim podacima DZZS-a (2012), u prosincu 2011. godine Zagreb je ostvario 37 905 dolazaka te 63 812 noćenja.</s><s>Broj noćenja koje su turisti ostvarili na području grada Zagreba u prosincu 2011. godine porastao je za čak 7,5% u odnosu na isto razdoblje 2010. godine.</s><s>To ukazuje na činjenicu da se u samo godinu dana svijest posjetitelja o Adventu u Zagrebu uvelike povećala te da promocija Zagreba kroz ovo događanje funkcionira zadovoljavajuće.</s><s>5.4.1.4 Advent u Zagrebu 2012. godine</s>
<s>Advent u Zagrebu 2012. godine nastavio je trend nadogradnje turističke ponude i izgradnje branda.</s><s>Lokacije održavanja događanja nisu se uvelike mijenjale, ali su na njima razvijena bolje planirana i organizirana događanja.</s><s>Unatoč tome, zabilježeno je i prostorno širenje te su pokrenuta sljedeća događanja:  Fuliranje kod Uspinjače - mini festival ukrašen u duhu 1930-ih godina s likovima iz poznatih zagrebačkih filmova.  Božićna priča u Čazmi - šetnja imanjem obitelji Salaj ukrašenim s više od milijun lampica; posjeduje značaj jer se Advent u Zagrebu širi izvan granica grada.</s>
<s> Advent u Muzeju za umjetnost i obrt - kreativne radionice za izradu božićnog nakita i ukrasa, božićni sajam hrvatskih dizajnera te razni popratni zabavni sadržaji.</s>
<s> Skijanje i grudanje na Štrossu - zabavni i gastronomski sadržaji na Gornjem gradu poput koncerata, DJ nastupa i široke ponude hrane i pića Još jedan projekt koji je započet 2012. godine je „Božićna priča - najljepša božićna ulica“.</s><s>Projekt je pokrenut kako bi se potaknulo prigodno ukrašavanje grada, stvaranje posebnog božićnog ugođaja u središtu grada te širenje božićnog optimizma (Ex-Alto, 2012).</s>
<s>Bitan faktor u promociji te događaj koji je poslužio podizanju svijesti o Adventu u Zagrebu na međunarodnoj razini bilo je poklanjanje božićnog bora grada Zagreba gradu Berlinu.</s><s>Bor je bio ukrašen tradicionalnim zagrebačkim ukrasima te je čin njegova poklanjanja značio odličnu promociju Zagreba među njemačkim stanovništvom i turistima koji su se zatekli u Berlinu (TZGZ, 2012).</s><s>Prema službenoj stranici Zagreb Advent (2012), zagrebački Advent 2012. godine trajao je od 1. do 23. prosinca.</s><s>Prema podacima DZZS-a (2013) grad Zagreb u prosincu je zabilježio 39 503 turistička dolaska, od čega 24 516 dolazaka stranih turista.</s><s>Također, zabilježeno je 67591 noćenje, što čini porast od gotovo 6% u odnosu na godinu ranije.</s>
<s>U 2013. godini Zagreb polako dolazi na međunarodnu kartu popularnih destinacija u božićno vrijeme, a brand Advent u Zagrebu sve više jača.</s><s>Već postojeći projekti dodatno su se gradili i ojačavali, dok su uvedeni i neki novi.</s><s>Najznačajniji novi projekti pokrenuti 2013. godine su:  Klasika i jazz na Cvjetnom - skoro svakodnevno održavanje koncerata jazz i klasične glazbe, domaćih i stranih izvođača na području Cvjetnog trga.  Veseli božićni tramvaj - svakodnevne vožnje tramvajem ukrašenim božićnim ukrasima kroz centar Zagreba.</s>
<s> Advent na drukčiji način - dvosatna večernja tematska tura koja sudionicima priča priče o starim adventskim običajima grada Zagreba razgledavajući lokacije posvećene adventu.</s><s>Program je zabavan i edukativan te su sudionici uključeni izradom tradicionalnih božićnih čestitki (Kultura u Zagrebu, 2013).</s>
<s>Prema DZZS-u (2014), za vrijeme održavanja Adventa u Zagrebu u prosincu 2013.</s><s>Zagreb je zabilježio 45 393 dolazaka i 82 284 noćenja.</s><s>Te brojke čine porast od gotovo 15% u dolascima te skoro 22% u noćenjima.</s><s>Ovakvi rezultati najbolji su pokazatelji jačanja branda Adventa u Zagrebu i povećane motivacije turista za putovanjem u Zagreb tijekom blagdanskih dana.</s><s>5.4.1.6 Advent u Zagrebu 2014. godine</s>
<s>Godina 2014. bila je veoma važna za razvoj Adventa u Zagrebu te je spomenute godine Advent u Zagrebu potvrdio svoju kvalitetu i konkurentnost na turističkom tržištu.</s><s>Glavni novitet Adventa u Zagrebu 2014. godine bilo je otvorenje Ledenog parka na Tomislavcu, koji je godinama kasnije ostao jedna od glavnih atrakcija događanja.</s><s>Park veličine 1940 četvornih metara nastao je po uzoru na popularno klizalište koje se u sklopu bečkog adventa svake zime otvara ispred gradske vijećnice te je predstavljao najveću investiciju TZGZ-a vezanu za programe Adventa u iznosu od 1,500,000 kuna (Indeks, 2014).</s><s>Osim Ledenog parka na Tomislavcu, veliki novitet 2014. godine predstavljalo je i pokretanje adventskog programa na Europskom trgu.</s><s>Pješačka zona strogog centra grada, udaljena samo stotinjak metara od glavnog Trga bana Jelačića, turistima je ponudila ponudu adventskih sadržaja uz prigodnu prodaju suvenira i šarenih božićnih ukrasa, ugostiteljsku ponudu i večernji glazbeni program (She, Zadnji od tri noviteta u 2014. godini projekt je pod nazivom „S božićnih balkona Zagrebu“, u sklopu kojega su na brojnim balkonima u centru Zagreba održani koncerti limeno-puhačkog sastava (Zagreb Advent, b. d.).</s><s>Kako bi se još više privuklo gastronomske turiste, osmišljen je Gourmet Advent Tour, turistička tura prilagođena gurmanima, uz kušanje najpoznatijih jela i pića u cjelokupnoj adventskoj gastronomskoj ponudi (Studentski, 2014).</s><s>Podaci DZZS-a(2015) otkrivaju nam da je u prosincu 2014. godine u Zagreb došlo 55 360 posjetitelja, dok je ostvareno 100 198 noćenja.</s><s>Ovi podaci ukazuju nam na trend ubrzanog rasta zagrebačkog turizma u prosincu te na povećanja od čak 22% u dolascima te također 22% u noćenjima.</s><s>Iako se glavni profil posjetitelja nije značajno promijenio te se još uvijek sastoji od mlađih gostiju iz zemalja regije te zemalja poput Austrije, Slovenije, Njemačke i Italije, uočeno je povećanje gostiju iz istočne Azije.</s><s>To je bio rezultat izuzetnog truda, promocije i pametnog plasiranja proizvoda TZGZ-a na azijsko tržište.</s><s>Zagreb je također bio prvi grad u Hrvatskoj koji je počeo distribuirati brošure i promotivni materijal tiskan na kineskom, japanskom i korejskom jeziku te je prilagodio svoje internetske stranice turistima iz tog dijela svijeta.</s><s>Također, Zagreb je na inicijativu TZGZ-a razvio licencirani kineski jezični vodič, kao i dva gradska vodiča na japanskom jeziku koji su bili izuzetno zanimljivi kineskim i japanskim organizatorima putovanja (ZG-magazin, 2014).</s>
<s>Advent u Zagrebu prvi je puta zabilježio povijesni uspjeh 2015. godine, kad je bio proglašen najboljom božićnom destinacijom u Europi prema cijenjenom portalu European Best Destinations.</s><s>U natjecanju je sudjelovalo čak 20 europskih gradova, poput Strasbourga, Aachena, Colmara, Bruxellesa, Leipziga, Rothenburga, Nürnberga, Lillea i Dresdena.</s><s>Neki od aduta navedenih u obrazloženju pobjede Zagreba posebno su ozračje i atmosfera, zajamčenost zabave na svakom koraku te prilagođenost događanja svim generacijama Uz ubrzani rast svake godine, organizatori događanja morali su biti spremni pratiti svjetske trendove te raditi stalne adaptacije i uvoditi novitete kako bi Advent u Zagrebu sagradio i zadržao konkurentsku prednost.</s><s>Ključna četiri noviteta navedene godine su:</s>
<s> Festival božićnih kolača i kolačića - odvijao se u Galeriji Karas, a glavne zvijezde majstori su slastica koji su predstavljali i izlagali svoj božićni asortiman slastica, uz radionice i kušaonice za posjetitelje te koncerte.  Ledene skulpture - bile su postavljene na platou Gradec te su predstavljale umjetnička djela koja su nastajala uživo pred publikom.  Božić starog Zagreba - sajam antikviteta koji se održavao u Galeriji Klovićevi dvori.</s>
<s> Adventski kalendar - revitalizacija te oživljavanje četiri zapuštena i neotkrivena dvorišta i prolaza Donjeg grada adventskim vikend događanjima (TZGZ, 2015).</s>
<s>O uspjehu Adventa u Zagrebu 2015. te razvijanju projekta u pravom smjeru najbolje govore brojke DZZS-a (2016).</s><s>U prosincu 2015. godine Zagreb je zabilježio 70 538 dolazak te 123 721 noćenje.</s><s>To čini povećanje veće od 27% u dolascima te više od 23% u noćenjima.</s>
<s>TZGZ uspješno je zaključila ugovor s najvećim svjetskim zračnim prijevoznikom, Turkish Airlinesom.</s><s>Turkish Airlines postao je službeni partner Adventa u Zagrebu te je suradnja između TZGZ-a i navedenog prijevoznika posjetiteljima ponudila popust do 20% za avionske karte do Zagreba.</s><s>Prema partnerstvu koje je sklopljeno, tvrtka sudjeluje u oglašavanju Adventa u Zagrebu preko oglasa na letovima, društvenim mrežama i drugim platformama (HTZ, 2016).</s><s>5.4.1.8 Advent u Zagrebu 2016. godine</s>
<s>Zagreb još jednom odnosi nagradu za najbolju destinaciju tijekom božićnog sajma 2016. godine.</s><s>Od 188 000 glasova, Zagreb je osvojio 33 000 te je odnio pobjedu (European Best Destinations, 2017).</s><s>Trajanje zagrebačkog adventa 2016. bilo je od 26. studenog 2016. do 8. siječnja 2017. godine.</s><s>Uz brojne nagrade i priznanja koja je Advent u Zagrebu počeo dobivati, daljnji napredak postao je apsolutno neizbježan.</s><s>Iz tog razloga Advent u Zagrebu bilježi daljnje prostorno, vremensko i sadržajno širenje.</s><s>Neki od noviteta uvedeni 2016. godine bili su: Modni advent, Kod Rudolfa, Advent u dizajn distriktu te Advent u tunelu Grič (Kultura u Zagrebu, 2016).</s><s>Zadnji navedeni novitet, odnosno Advent u tunelu Grič, predstavljen je kao najveći novitet te godine.</s><s>Povijesno, tunel je služio kao sklonište za vrijeme Drugoga svjetskoga rata, a istu zadaću obavljao je i u Domovinskom ratu.</s><s>Tunel je ponovno otvoren za građane 2016. godine te se u njemu još uvijek mogu vidjeti i zidni natpisi iz Drugoga svjetskoga rata.</s><s>Rasvjetom i ozvučenjem pokušala se stvoriti atmosfera Adventa na Sjevernom polu, a u sklopu projekta održalo se i tridesetak koncerata (Smart Travel, 2016).</s><s>U prosincu 2016.</s><s>Horwath HTL (2016) predstavio je Strateški i operativni marketinški plan TZGZ 2017.-2020.</s><s>Prema navedenom planu, glavni cilj bio je razvijati Zagreb kao turistički proizvod na pet ključnih tržišta: Sjedinjene Američke Države, Njemačka, Francuska, Ujedinjeno Kraljevstvo i Hrvatska (Horwath HTL, Prema podacima DZZS-a (2017), Zagreb je u prosincu 2016. zabilježio 95 150 dolazaka i 170 896 noćenja.</s><s>Povećanje u broju dolazaka od 35% odličan je pokazatelj dobre marketinške taktike te izvrsnog plasmana proizvoda na udaljena tržišta kao što su Azija i Sjedinjene Američke Države.</s><s>HTZ (2017) provela je istraživanje vezano za procjenu ukupne potrošnje generirane Adventom u Zagrebu u 2016. godini.</s><s>Rezultati su pokazali da je ukupna potrošnja generirana Adventom u Zagrebu iznosila između 52 i 58 milijuna eura ili 390 do 438 milijuna kuna.</s><s>5.4.1.9 Advent u Zagrebu 2017. godine</s>
<s>Zagreb je, još jednu godinu za redom, ostvario titulu najbolje europske destinacije za vrijeme božićnih blagdana.</s><s>Stranica European Best Destinations (2018) objavila je da je Zagreb zasigurno najbolja destinacija u Europi za proslaviti božićne praznike.</s><s>Također, na svojim stranicama ističu da je Zagreb jedna od onih destinacija koje se jednostavno moraju posjetiti za vrijeme adventa zbog jedinstvene atmosfere.</s><s>Takve riječi hvale, od legitimnog izvora, jedna su od najboljih mogućih vrsta promocije Adventa u Zagrebu kao događanja te Zagreba kao turističke destinacije.</s>
<s>Janković (2019, str. 39) ističe da se Advent u Zagrebu 2017. godine sastojao od više od 300 različitih manjih događanja.</s><s>Unatoč velikoj brojnosti događanja, Turistička zajednica grada Zagreba odlučila je smanjiti broj lokacija na kojima se ta događanja održavaju.</s><s>Cilj takve mjere bio je povećati kvalitetu, a smanjiti kvantitetu.</s><s>Primjer ovog postupka je premještanje popularnog Fuliranja s dvije lokacije na samo jednu, Strossmayerov trg.</s><s>Glavna tema Adventa u Zagrebu 2017. godine bio je Orient Express.</s><s>Razlog za to je bio marketinški, s obzirom na to da je istoimeni film u to vrijeme bio velik hit u kinima.</s><s>Zbog toga je jedan od noviteta širenje Adventa na Hrvatski željeznički muzej te Backo Mini Express gdje se nalazi najveća maketa željeznice jugoistočne Europe.</s><s>Uz brojne nove sadržaje i programe, neke od najuspješnijih novouvedenih lokacija 2017. godine bile su Advent na Prekrižju, Caffe de Matoš i Advent u Marićevom prolazu (Journal, 2017).</s><s>Još jedan važan novitet 2017. bilo je i osnivanje utrke Zagreb Advent Run.</s><s>To je utrka humanitarnog, turističkog i zdravstvenog karaktera te je njena posebnost u tome što su sudionici odjeveni u prigodne adventske kostime, što je izrazito zanimljivo posjetiteljima Adventa (Nastavni zavod za javno zdravstvo dr. Andrija Prema podacima DZZS-a (2018) u Zagrebu je u prosincu 2017. godine zabilježeno 111 296 dolazaka i 201 482 noćenja.</s><s>Unatoč slabijem rastu od godine prije, broj dolazaka svejedno se povećao za 17%.</s>
<s>Advent u Zagrebu 2018. godine trajao je od 1. prosinca 2018. do 6. siječnja 2019. godine.</s><s>Kao i svake godine, 2018. su također uvedeni pojedini noviteti u program Adventa te se događanje ponovno prostorno proširilo.</s><s>Najznačajniji noviteti uvedeni te godine su: Advent u Maksimiru, Advent Stara Tkalča, Filmski Advent i Advent u Prolazu sestara Baković.</s><s>Kao glavna tema događanja odabrane su priče i bajke najveće hrvatske spisateljice, Ivane Brlić Mažuranić, čiji su motivi bili vidljivi širom Adventa (Grad Zagreb službene stranice, 2018).</s><s>Advent u Maksimiru najbolji je primjer konstantnog prostornog širenja događanja, kao i inovacija i praćenja trendova.</s><s>Projekt je osmišljen kao obiteljska atrakcija s posebnim naglaskom na djecu te je osmišljen u suradnji sa Zoološkim vrtom (Lice Još jedan od novih programa u spektru Adventa u Zagrebu 2018., Advent Stara Tkalča, ističe se povijesnim ugođajem i edukacijskim sadržajima.</s><s>Projekt upoznaje posjetitelje s najstarijim obrtima u jednoj od najpoznatijih zagrebačkih ulica te nudi brojne domaće proizvode i suvenire (Putovnica, 2018).</s><s>U sklopu Filmskog Adventa u Kinu Europa održano je devet filmskih projekcija, sve redom božićnih i obiteljskih filmova.</s><s>Cijena ulaznice bila je samo 10 kuna, a cilj cjelokupnog programa bio je podsjetiti ljude na već zaboravljene kultne božićne filmove (Super 1, 2018).</s>
<s>Zagreb ove godine nije osvojio prvu nagradu stranice European Best Destinations (2019) iako je ušao u 2018. sezonu kao najbolji advent u Europi.</s><s>Međutim, Zagreb nije izgubio krunu zbog smanjenja kvalitete ili pada konkurentske prednosti, već zbog toga što prema pravilima natjecanja jedna destinacija smije osvojiti nagradu maksimalno tri puta.</s><s>Prema DZZS-u (2019), u prosincu 2018. godine Zagreb je zabilježio 122 362 dolazaka i 231 485 noćenja.</s><s>Drugim riječima, broj dolazaka narastao je za 10%, dok je broj noćenja narastao za otprilike 15%.</s><s>Najviše dolazaka ostvarili su gosti iz Južne Koreje, dok su najveći broj noćenja ostvarili gosti iz Sjedinjenih Američkih Država.</s><s>Te činjenice upućuju na odličnu promociju i prodaju prema državama izvan Europe, kao i na neprekidno jačanje branda Adventa u Zagrebu i imidža Zagreba kao urbane turističke destinacije.</s>
<s>U 2019. godini, kao novi koncept programa Adventa u Zagrebu, uveden je World etno advent.</s><s>Cilj programa bio je poticanje kulture, kulturnog turizma, kao i tradicionalne hrvatske kulturne baštine.</s><s>Cijeli program organiziran je u suradnji s Etnografskim muzejom koji je 2019. slavio 100 godina postojanja.</s><s>Za sve aktivnosti Adventa, uključujući promociju na stranim tržištima, TZGZ izdvojila je 5,5 milijuna kuna.</s><s>Osim etnografije i baštine, bitne teme događanja 2019. godine bile su i ekologija i održivost te pristupačnost za osobe s invaliditetom.</s><s>U sklopu ovih važnih i aktualnih tema uvedene su mjere prema kojima su ugostitelji umjesto plastike koristili papirnate čaše, tanjure i slično, a postavljene su i posebne premosnice za lakše kretanje osoba s invaliditetom (Grad Zagreb službene stranice, 2019).</s>
<s>Zagrebački Advent započeo je 30. studenog 2019. te je trajao do 7. siječnja 2020.</s><s>Glavni motiv Adventa u Zagrebu bio je Orašar, popularni lik iz baleta Petra Iljiča Čajkovskog.</s><s>S obzirom na to da je balet Orašar u verziji poznatog ruskog redatelja 2019. godine stigao u Hrvatsko narodno kazalište u Zagrebu, organizatori su ovim činom htjeli povezati i promovirati ova dva događanja.</s><s>Većina programa Adventa ostala je ista te se lokacije nisu značajno mijenjale.</s><s>Jedan od noviteta prebacivanje je Filmskog Adventa iz Kina Europa u Kino Tuškanac.</s><s>Program održavanja Filmskog Adventa ostao je vrlo sličan prošlogodišnjem, ali su ulaznice poskupjele s 10 kuna na 20 kuna (Journal, Još jedan novitet Adventa u Zagrebu predstavlja program Advent pod lanternom.</s><s>Program je organiziran u suradnji s Gradskom plinarom Zagreb te se održao na Gornjem gradu (Gradska plinara Zagreb, b. d.).</s><s>Prema podacima DZZS-a (2020) u prosincu 2019. najviše noćenja turista ostvarila je županija Grad Zagreb, i to 249 574 noćenja, što je 32,1% od ukupno ostvarenih noćenja u Hrvatskoj.</s><s>Ukupan broj turističkih dolazaka u Zagreb zabilježen u prosincu 2019. je 133 648.</s>
<s>Od osnutka projekta 2010. godine pa do zadnjeg održavanja 2019. godine, Advent u Zagrebu konstantno je u procesu napretka.</s><s>Događanje se iz godine u godinu širi sadržajno i prostorno te se neprestano podiže kvaliteta usluge.</s><s>Iako je svaka godina održavanja događanja pridonijela njegovu napretku na određen način, kao ključne godine, odnosno one koje su donijele događanju najveći broj noviteta i pridonijele najvećem napretku, navodimo 2010., 2011., 2014. i 2015.</s><s>U tablici 4 objasnili smo zašto baš te godine smatramo ključnima u razvoju Adventa u Zagrebu.</s>
<s> odabrane su glavne lokacije održavanja događanja  napravljeni su prvi marketinški potezi (film „Advent u Zagrebu)</s>
<s> dizajniran je logo te je osmišljen imidž branda  uvedene su moderne tehnologije (QR vodič, multimedijalna 3D mapping projekcija)</s>
<s> zabilježeno je prvo značajnije prostorno širenje  utemeljeno je partnerstvo s Unex grupom  pokrenuta je velika promotivna akcija u Italiji, poklanjanjem božićnog bora, gradu Rimu</s>
<s> zabilježeno je najveće ulaganje u projekt te je otvoren Ledeni park koji je postao jedna od najvećih atrakcija Adventa</s>
<s> razvijaju se vodiči na kineskom i japanskom jeziku te se povećava promocija, usmjerena na azijsko tržište  Advent u Zagrebu je prvi puta proglašen najboljom božićnom destinacijom u Europi</s>
<s>Jedan od najboljih parametara uspjeha na području turizma i događanja je statistika, odnosno broj posjetitelja, broj dolazaka, broj noćenja i slični pokazatelji.</s><s>Palmer, Sesé i Montaño (2005, str.167) ističu da se upotreba statistike u turizmu može smatrati ključnim elementom u procjeni stupnja zrelosti te pokazuje stvaranje nespekulativnog znanja.</s><s>Iz tog razloga u tablici 5 prikazujemo broj dolazaka i noćenja u prosincu od 2010. do 2019. godine.</s><s>Tablica 5: Dolasci i noćenja u Zagrebu, u 12. mj., od 2010. do 2019. godine Iz tablice 5 jasno se može iščitati zašto smo u ovom radu Advent u Zagrebu kategorizirali uspješnim događanjem.</s><s>U razdoblju od 10 godina svake je godine, bez iznimke, porastao broj dolazaka turista te broj noćenja.</s><s>Zirulia (2011, str. 31) ističe da je posljednjih godina došlo do neviđenog porasta konkurentnosti između turističkih destinacija te da je destinacijama sve teže postići visoku razinu unikatnosti i konkurentske prednosti.</s><s>Iz tog razloga, nevjerojatna je činjenica da je Zagreb uspio to ostvariti u vrlo kratkom vremenskom periodu.</s><s>5.4.3 Rezultati intervjua</s>
<s>U ovom smo potpoglavlju predstavili rezultate kvalitativnog istraživanja, odnosno rezultate svih provedenih intervjua.</s><s>U početnom smo dijelu na temelju intervjua provedenog s predstavnicom TZGZ-a predstavili rezultate koji se odnose na uspjeh Adventa u Zagrebu.</s><s>Navedene rezultate usporedili smo s faktorima koji utječu na uspjeh događanja iz proučene literature.</s><s>Nakon toga predstavili smo rezultate intervjua organizatora manjih događanja koja se odvijaju u sklopu Adventa u Zagrebu.</s>
<s>Predstavnica TZGZ-a u svrhu našeg istraživanja bila je Ivana Mahnić, stručna suradnica.</s><s>Cilj našeg intervjua s predstavnicom TZGZ-a bio je istražiti faktore koji stoje iza uspjeha Adventa u Zagrebu.</s><s>U teorijskom dijelu istraživanja spomenuli smo niz relevantnih autora čija se istraživanja temelje na opisivanju faktora koji utječu na uspješnost događanja.</s><s>Navedenu teorijsku podlogu koristili smo kao osnovu pri vođenju intervjua.</s><s>Intervju smo započeli s jedinim i ključnim pitanjem, vezanim na faktore koji su utjecali na uspjeh Adventa u Zagrebu.</s><s>Predstavnica TZGZ-a rekla je da su glavni faktori koji su utjecali na uspjeh Adventa u Zagrebu jasno definiran cilj, bogatstvo kulturne baštine, široki raspon ponude, organizacijske vještine, kreativnost organizatora pojedinih lokacija, izgradnja branda i snažna promocija u suradnji s važnim dionicima, turističkom industrijom i Gradom Zagrebom.</s><s>Također, ispitanica ističe da su važan velik broj lokacija, povoljni prometni položaj, bogat ugostiteljski sadržaj, bogat zabavni sadržaj, kao i osvajanje nagrade Best Christmas Market Award tri puta.</s><s>Gđa Godina</s>
<s>Mahnić smatra da su dugogodišnji rad TZGZ-a na obogaćenju turističke ponude u zimskim mjesecima te sinergija svih dionika, počevši od turističkog i privatnog sektora pa do gradskih imali veliki utjecaj na uspjeh Adventa u Zagrebu.</s><s>Jasno vidimo da je za provedbu ovako uspješnog događanja potrebno biti uspješan na više područja, kao što su organizacija, promocija i slično.</s><s>Također, saznali smo da velik utjecaj ima i suradnja s partnerima te timski rad uz zajedničku korist.</s><s>Zanimalo nas je na što ispitanica misli spomenuvši organizacijske vještine kao jedan od faktora uspjeha.</s><s>Predstavnica TZGZ-a ističe da su glavne vještine koje mora posjedovati organizator ovakvog događanja postavljanje jasnog cilja, dobro organiziranje, koordiniranje i provođenje svih aktivnosti vezanih uz Advent u Zagrebu.</s><s>Napominje da organizatori moraju pažljivo i detaljno planirati, uz spremnost reagiranja na nepredvidive situacije te sposobnost donošenja brzih i kvalitetnih odluka.</s><s>Također, ispitanica ističe da je Advent u Zagrebu organizacijski zahtjevan, uzbudljiv i pun izazova te zahtijeva postizanje ravnoteže između upravljanja poslovima i upravljanja ljudima.</s><s>Navedena izjava u skladu je s istraživanjima koja su proveli Getz (2016, str. 141) te Van der Wagen i White (2013, str. 1) u kojima navode da je strateško planiranje jedan od najvažnijih koraka u organizaciji događanja.</s><s>Bloomfield (2010, str. 78) potvrđuje da je ta izjava istinita i u organizaciji advenata.</s><s>S obzirom na to da je gđa Mahnić navela da je postavljanje jasnog cilja prvi korak u organizaciji događanja, zanimalo nas je kako je proces postavljanja jasnog cilja izgledao u kontekstu Adventa u Zagrebu.</s><s>Ispitanica navodi da je početni cilj događanja bio predstaviti Zagreb kao cjelogodišnju destinaciju s atraktivnom ponudom tijekom svih 12 mjeseci kroz obogaćenje turističke ponude u zimskim mjesecima.</s><s>S obzirom na to da smo u tablici 3 predstavili događanja u Zagrebu po godišnjim dobima te zaključili kako ih je najmanje upravo u zimskim mjesecima, odgovor koji smo dobili na postavljeno potpitanje je logičan.</s><s>Izjava ispitanice slaže se s Chungom (2009, str. 88) koji navodi da su događanja jedno od glavnih oružja u borbi protiv sezonalnosti u turizmu.</s><s>Autor smatra i da destinacije koje imaju problema sa sezonalnošću moraju osnivati inovativne turističke proizvode koje je moguće održati u dijelu godine u kojem je posjećenost na nižoj razini.</s>
<s>Pričajući o faktorima koji su utjecali na uspjeh Adventa u Zagrebu, gđa Mahnić posebno je istaknula izgradnju branda i snažnu promociju u suradnji s turističkom industrijom i Gradom Zagrebom.</s><s>S obzirom na to da Masterman i Wood (2006, str. 17), smatraju da je industrija događanja vrlo unikatna i posebna te da događanja trebaju detaljan i specifičan marketinški plan i strategiju, htjeli smo detaljno doznati kakva je promocija Adventa u Zagrebu te suradnja s navedenim institucijama.</s><s>Ispitanica ističe da je pokretač promidžbene kampanje odnosno prvo marketinško oružje kojim se TZGZ služila za promociju Adventa u Zagrebu bio promotivni film Advent u Zagrebu koji se koristio prilikom nastupa na sajmovima, kongresnim burzama, poslovnim radionicama te je podijeljen svim novinarima i agentima koji su došli u Zagreb zbog organiziranih studijskih putovanja.</s><s>Također, provedena je akcija dijeljenja filma turistima koji su ulazili u Hrvatsku.</s><s>Internetska stranica Adventa prevedena je na čak šest jezika te su osmišljeni i brojni atraktivni suveniri.</s><s>Brendirana je i pozornica na Trgu bana Jelačića, kao i Adventska kuća, a sve s ciljem stvaranja prepoznatljivosti te jačanja svijesti o turističkom proizvodu Adventa u Zagrebu.</s><s>Predstavnica također ističe da se od 2010. do 2015. darivalo i božićno drvce grada Zagreba okićeno u zagrebačkom duhu gradovima prijateljima kao poziv građanima tih gradova da posjete Zagreb u vrijeme adventa.</s><s>Spominje da su gradovi kojima je uručen dar: Beč, Rim, Berlin, Budimpešta, Ljubljana te Sarajevo.</s><s>Također, ispitanica navodi da TZGZ snosi cjelokupan trošak promocije u inozemstvu, digitalne promocije preko Google oglašavanja i društvenih mreža, zakupa oglasnih površina te individualnih aktivnosti, predstavljanja, prezentacije i nastupa na sajmovima.</s><s>Događanje se promovira i u brojnim hrvatskim i stranim tiskanim medijima, na lokalnoj televiziji te na drugim medijima, poput radija.</s><s>Što se tiče institucionalne suradnje s Gradom Zagrebom, ispitanica smatra da je politička podrška važan faktor u organizaciji Adventa te da bez suradnje s Gradom Zagrebom i nadležnim gradskim insititucijama Advent ne bi bilo moguće organizirati na način kakvim ga danas poznajemo.</s><s>Predstavnica TZGZ-a smatra da je Grad Zagreb prepoznao vrijednost koju Advent u zagrebu donosi cjelokupnom gospodarstvu grada.</s><s>Njezino mišljenje slaže se s istraživanjem koje je proveo Bloomfield (2010, str. 78) u kojem je proučavao razvoj božićnog sajma u Birminghamu između 1997. i 2009. godine.</s><s>Autor je naveo da je jedan od faktora koji imaju najpozitivniji utjecaj na uspjeh ovakve vrste događanja podrška političara.</s>
<s>5.4.3.2 Intervjui s organizatorima događanja u sklopu Adventa u Zagrebu Intervjue organizatora manjih događanja u sklopu Adventa smatramo relevantnima jer se Advent u Zagrebu sastoji upravo od događanja koja oni organiziraju.</s><s>Također, predstavnica TZGZ-a navela je kreativnost organizatora manjih događanja kao jedan od ključnih faktora uspjeha cjelokupnog Adventa u Zagrebu.</s><s>Bez njihovog doprinosa događanje Advent u Zagrebu ne bi bilo moguće.</s>
<s>Intervju sa svakim od ispitanika započet je temom faktora koji su utjecali na uspjeh njihovih događanja.</s><s>Kao razloge uspjeha svojih projekata ispitanici navode: jasan cilj, dobru organizaciju, kvalitetan marketinški plan uz primjerena sredstva promocije, suradnju i potporu partnera te institucionalnu i političku podršku, zainteresiranost posjetitelja, unikatnost, kvalitetan program, kreativnu ideja, dovoljan budžet i kvalitetan tim, atraktivnu lokaciju i prikladno uređenje, kvalitetu projekta, kvalitetnu komunikaciju prema javnosti (PR) i humanitarni karakter.</s><s>Iz takvih odgovora jasno je vidljivo da su ispitanici svjesni da se za uspješno događanje mora uskladiti velik broj manjih faktora.</s><s>S obzirom na to da smo Advent u Zagrebu definirali kao uspješno događanje, potrebno je napomenuti da su sva događanja koja su u programu Adventa u Zagrebu iznimno uspješna.</s><s>To je vidljivo iz činjenice da se svake godine nalaze u programu Adventa u Zagrebu te neprestano poboljšavaju sadržaj svojih događanja.</s><s>Nastavno na najčešće odgovore koje su ispitanici dali te na tematiku koja je bila pripremljena u sklopu agende za intervjue, ispitanike smo tražili da obrazlože sljedeće faktore uspješnosti koje su spomenuli:  organizacija</s>
<s>Svi organizatori koje smo intervjuirali Advent u Zagrebu smatraju izrazito pozitivnim i uspješnim događanjem koje ima ogroman učinak na turizam grada Zagreba.</s><s>Također, svi smatraju da je jasan cilj jedan od ključnih faktora koji dovode do uspješnog i održivog događanja.</s><s>Dio organizatora po struci nisu event manageri, već strukovnjaci iz područja poput glazbe i kulture.</s><s>Iz tog razloga navode edukaciju kao primarni cilj organizacije događanja jer žele upoznati posjetitelje s područjem kojim se bave.</s><s>Također, dio organizatora smatra oživljavanje kulture i zabačenog prostora ključnim ciljem događanja koja organiziraju.</s><s>Smith (2007, str. 14) ističe da je bez obnavljanja kulturnih bogatstava urbane sredine nemoguće razvijati održivi turizam.</s><s>Kao još jedan od ključnih ciljeva nameće se širenje sadržaja u gradu.</s><s>Organizatori smatraju da njihova događanja pozitivno utječu na povećanje brojnosti događanja koja se održavaju u Zagrebu te da se zbog njihovog događanja širi i tematska rasprostranjenost događanja u Zagrebu.</s><s>Jedan od organizatora kao ključni cilj svojeg događanja naveo je humanitarni rad, odnosno prikupljanje sredstava za humanitarnu udrugu.</s>
<s>Ispitanici su imali vrlo široke poglede na organizaciju događanja, ali su se svi složili da je ona ključna za uspješno događanje.</s><s>Organizacijska vještina koja je najčešće spominjana je marketing.</s><s>Čak četiri od šest ispitanika smatraju da je bez dobrog marketinga vrlo teško privući posjetitelje te da je on jedan od prvih koraka u organizaciji događanja.</s><s>Također, vrlo se često spominju dobra ideja, obraćanje pozornosti na detalje, strateško planiranje i predviđanje problema.</s><s>Što se tiče dobre ideje, ispitanici smatraju da je za postizanje iste potrebna kreativnost i unikatnost.</s><s>Ispitanici smatraju da moraju paziti na svaki detalj tijekom izvedbe događanja kako bi događanje prošlo uspješno te da moraju predvidjeti svaki mogući problem i na njega u kratkom vremenskom periodu odgovarajuće reagirati.</s><s>U teorijskom dijelu rada objasnili smo zašto je strateško planiranje iznimno važno za uspjeh događanja.</s><s>S time se slažu i ispitanici koji ističu da događanje planiraju u fazama, čak mjesecima unaprijed.</s><s>Ostale organizacijske vještine koje pojedini ispitanici smatraju relevantnima su procjena fluidnosti turista, odabir lokacije i popratnih sadržaja, komunikacija na društvenim mrežama, budžetiranje, suradnja s partnerima, kvalitetan tim, svestranost, stručnost i iskustvo.</s>
<s>Svi ispitanici među glavnim faktorima uspješnosti njihovih događanja naveli su pojmove poput marketinga, promocije i reklamiranja.</s><s>Što se tiče sredstava promocije koje organizatori upotrebljavaju, ona su vrlo različita i šarolika.</s><s>Svi ispitanici su kao sredstvo promocije naveli društvene mreže te su neki specificirali Facebook i Instagram.</s><s>Po toj činjenici vidimo da ispitanici prate moderne svjetske trendove te da su upoznati s najnovijim metodama promocije.</s><s>Polovica ispitanika navodi radio i televiziju kao sredstva koja koriste pri promociji događanja.</s><s>Većina ističe određeni radijski kanal s kojim imaju sponzorske ugovore, dok su najbolja metoda promocije na televiziji informativni programi.</s><s>Dio ispitanika kao vrstu promocije ističe i svoju internetsku stranicu te digitalne materijale koje na njoj objavljuju (videospotovi i slično).</s><s>Također, važno je napomenuti da su ispitanici, koji su kao sredstvo promocije spomenuli internetsku stranicu, pričajući o njoj zvučali vrlo ponosno, čime je vidljiv trud koji je uložen u ostvarivanje iste.</s><s>Čak četiri od šest ispitanika smatraju tiskane medije i plakate vrlo bitnim marketinškim alatima.</s><s>Time je vidljivo da ova vrsta promocije još uvijek nije zastarjela, unatoč mišljenju mnogih te da i dalje donosi pozitivne rezultate.</s><s>Što se tiče digitalnog marketinga, samo jedan ispitanik ističe da pri promociji koristi Google oglašavanje.</s><s>Rezultati istraživanja koje su proveli Chan, Wu i Xie (2011, str. 837) pokazali su da kupci stečeni preko Google pretraživačkog oglašavanja imaju višu stopu transakcija od kupaca s drugih kanala.</s><s>Samo jedan ispitanik u odgovorima spominje međunarodnu promociju te ističe da se njom bavi agencija za marketing koja je partner u organizaciji događanja.</s><s>Kao zadnje sredstvo promocije, spominje se takozvana promocija usmenom predajom ili word of mouth.</s><s>Bughin, Doogan i Vetvik (2010, str. 114) ističu važnost word of mouth marketinga te zaključuju da je, unatoč činjenici da se godišnje potroše milijarde dolara na marketing, preporuka pouzdanog izvora i dalje jedan od najjačih marketinških alata kojima kupci najviše vjeruju.</s>
<s>Iako ju svi ispitanici spominju u razgovoru vezanom uz faktore uspješnosti, oko ove teme mišljenja ispitanika vrlo su različita.</s><s>Unatoč tome, kod spominjanja političke i institucionalne potpore, svima su na pamet pale dvije institucije, a to su Turistička zajednica grada Zagreba i Grad Zagreb.</s><s>Osim ove dvije institucije, jedan ispitanik naveo je da kod organizacije svog događanja ima pozitivnu potporu Ministarstva unutarnjih poslova odnosno policije.</s><s>Čak pet od šest ispitanika smatra da ima dovoljno dobru potporu TZGZ-a te se kod pričanja o potpori najčešće osvrću na financijska sredstva.</s><s>S druge strane, samo dva ispitanika smatraju da imaju dovoljnu potporu Grada Zagreba u organizaciji svog događanja.</s>
<s>U završnom radu proučavali smo razvoj uspješnih i periodičnih događanja te faktore koji utječu na uspjeh istih.</s><s>Naša središnja tema bio je Advent u Zagrebu.</s><s>Advent u Zagrebu događanje je koje se svake godine održava u Zagrebu, najvećim dijelom tijekom mjeseca prosinca te je višestruko nagrađivan i ima velik utjecaj na turizam grada Zagreba.</s>
<s>Proučavajući znanstvenu literaturu postavili smo teorijski okvir rada koji se fokusirao na značenje događanja kroz turizam, povijest događanja te podjelu događanja prema veličini i vrsti.</s><s>Također, detaljno smo proučili i predstavili advent ili božićni sajam kao događanje te opisali njegovu povijest i izdvojili najrelevantnije predstavnike ove vrste događanja u Europi.</s><s>Time smo ostvarili prvi zadani cilj zaključnog rada, odnosno utvrdili smo stajališta relevantnih autora o razvoju događanja i adventa u svijetu.</s><s>Zadnje područje koje smo proučavali u teorijskom dijelu završnog rada bili su faktori koji utječu na uspješnost događanja.</s><s>Predstavili smo najrelevantnije faktore koji utječu na uspješnost događanja te posebno one koji utječu na uspješnost adventa.</s><s>Uz korištenje tih teorijskih osnova sastavili smo pitanja za intervjue koje smo proveli u empirijskom dijelu rada.</s><s>Empirijski dio rada započeli smo prezentiranjem istraživačke metodologije koju smo koristili te proučavanjem događanja na području Republike Hrvatske i grada Zagreba.</s><s>Prvi cilj empirijskog dijela rada bio je istraživanje Adventa u Zagrebu kao periodičnog događanja te predstavljanje prikaza razvoja Adventa u Zagrebu.</s><s>Drugi cilj odnosio se na istraživanje faktora koji stoje iza uspjeha Adventa u Zagrebu.</s><s>Na ciljeve su se vezala i dva istraživačka pitanja završnog rada.</s><s>Prvo istraživačko pitanje glasilo je: Kako se od svog osnutka 2010. godine do 2019. godine razvijao Advent u Zagrebu?</s><s>Odgovor na ovo istraživačko pitanje dobili smo metodom arhivskog istraživanja.</s><s>Saznali smo da se Advent u Zagrebu do 2010. godine razvijao vrlo sporo te da nisu postojali definirani ciljevi događanja kao ni postavljena forma.</s><s>Događanje, u današnjem obliku, nastaje 2010. godine te se od tad neprestano širi i unaprjeđuje.</s><s>Uz suradnju i partnerstvo Turističke zajednice grada Zagreba, Grada Zagreba te velikog broja manjih partnera i organizatora, Advent u Zagrebu svake se godine širi prostorno i sadržajno.</s><s>Osmišljavaju se nove i kreativne ideje te se događanje organizira na novim lokacijama.</s><s>Također, marketinški plan i sredstva promocije neprestano se unaprjeđuju i prilagođavaju svjetskim trendovima.</s><s>Uspjeh razvoja Adventa u Zagrebu dokazuju statistike broja dolazaka i noćenja turista za vrijeme održavanja događanja.</s><s>Razloge pozitivnih rezultata otkrili smo odgovorom na drugo istraživačko pitanje.</s>
<s>Drugo istraživačko pitanje glasilo je: Koji su faktori najviše utjecali na uspjeh Adventa u Zagrebu?</s><s>Kao najbolji način dobivanja odgovora na ovo istraživačko pitanje odabrali smo metodu nestrukturiranih intervjua u kombinaciji s polustrukturiranim intervjuima.</s><s>Kombinaciju ovih metoda odabrali smo jer smo smatrali da će nam ona dati najbolji uvid u mišljenje i stavove ispitanika.</s><s>Intervjui su se sastojali od jednog ključnog pitanja te potpitanja koja su sastavljena u skladu s teorijskim polazištima.</s><s>Potpitanja nisu bila strogo definirana, nego su pratila tijek razgovora i teme o kojima su ispitanici govorili.</s><s>Njihova svrha bila je vođenje ispitanika kroz intervju bez skretanja s teme.</s><s>Rezultati intervjua pretežno su skladni s ranije proučavanom literaturom.</s><s>Otkrili smo da su glavni faktori uspjeha Adventa u Zagrebu: jasno definiran cilj, bogatstvo kulturne baštine, široki raspon ponude, kreativnost organizatora pojedinih lokacija, veliki broj lokacija, povoljni prometni položaj, bogat ugostiteljski sadržaj, bogat zabavni sadržaj, dobra organizacija, kvalitetan marketinški plan uz primjerena sredstva promocije, institucionalna i politička podrška, kreativna ideja, kvalitetan tim, atraktivna lokacija, prikladno uređenje, kvalitetna komunikacija prema javnosti (PR) i humanitarni karakter.</s><s>Faktori koji se najčešće spominju u intervjuima odnose se na jasan cilj, organizaciju, promociju i podršku projektu.</s><s>S obzirom na to da se isti faktori najčešće navode i u literaturi, odlučili smo njima posvetiti najviše pozornosti prilikom predstavljanja rezultata intervjua.</s><s>Istraživanje koje smo proveli dokazalo je da je Advent u Zagrebu uistinu uspješno događanje te da zaslužuje da mu se posveti više pažnje u budućim znanstvenim istraživanjima.</s><s>Zagreb je diljem Europe postao poznat po Adventu u Zagrebu koji svake godine ostvaruje vrhunske turističke rezultate.</s><s>Smatramo da će se događanje Advent u Zagrebu nastaviti razvijati te rasti u statističkom smislu.</s><s>S obzirom na to, smatramo da je potrebno provesti kvantitativna istraživanja zadovoljstva posjetitelja kako bi se mogli ispraviti eventualni nedostaci događanja te kako bi događanje dovelo na najvišu moguću razinu kvalitete.</s><s>7 IZVORI I LITERATURA</s>
<s>http://www.plinarazagreb.hr/novosti/advent-pod-lanternom-nazigaci-dio-adventskogprograma-na-gornjem-gradu/1317, 31. 7. 2020.</s><s>Gradski ured za strategijsko planiranje i razvoj Grada. (2017).</s><s>Razvojna strategija Grada Zagreba za razdoblje do 2020. godine.</s><s>Zagreb: Gradski ured za strategijsko planiranje i razvoj Grada.</s>
<s>Journal. (2017).</s><s>Sve novosti koje nas očekuju na Adventu u Zagrebu ove godine.</s><s>Preuzeto s https://www.journal.hr/lifestyle/advent-u-zagrebu-2017-2018/, Journal. (2019).</s><s>Otkriveni u svi detalji Adventa u Zagrebu!</s><s>Pročitajte što vas očekuje</s>