računalni kriminalitet;računalna prijevara;računalno krivotvorenje;računalni sustav;računalniška kriminaliteta;računalniške prevare;ponarejanje;računalniški sistem;info:eu-repo/classification/udc/343.3/.7:004

<s>Implementacija odredbi Konvencije o kibernetičkom kriminalu u hrvatsko Kazneno i Kazneno procesno pravo</s>
<s>Namjena članka je upoznavanje slovenske stručne i šire javnosti o načinu i opsegu implementacije odredaba Konvencije o kibernetičkom kriminalu VE (Convention on cybercrime Council of Europe) u odredbe hrvatskog KZ i ZKP.</s>
<s>Neposredno nakon ratifikacije i stupanja na snagu Konvencije o kibernetičkom kriminalu Vijeća Europe u hrvatskom kaznenom pravu u je novelom iz 2004. godine uvedena potpuno nova odredba članka 223.</s><s>Povreda tajnosti, cjelovitosti i dostupnosti računalnih podataka, programa ili sustava, dopunjena odredba članka 174.</s><s>Rasna i druga diskriminacija prema odredbama Dodatnog protokola uz Konvenciju o kibernetičkom kriminalu, i dodani članak 197.a, Dječja pornografija na računalnom sustavu ili mreži, članak 223.a Računalno krivotvorenje, članak 224.a Računalna prijevara.</s><s>U odredbe Zakona o kaznenom postupku uvrštene su odredbe o hitnoj zaštiti računalnih podataka, izdavanju naloga za dostavu određenih računalnih podataka, odredbe o pretragama i oduzimanju pohranjenih računalnih podataka, snimanje podataka prenošenih pomoću računalnog sustava u realnom vremenu i snimanje podataka u realnom vremenu.</s><s>U radu se daje pregled odredbi Konvencije o kibernetičkom kriminalu i Dodatnog protokola i odgovarajućih odredbi KZ i ZKP.</s>
<s>Convention on Cybercrime Council of Europe u RH prevedena je kao Konvencija o kibernetičkom kriminalu.1 Republika Hrvatska je jedna od prvih država koja je potpisala i ratificirala Konvenciju o kibernetičkom kriminalu.</s>
<s>1 Izraz kibernetički kriminal prema nekim autorima nije idealan.</s><s>Svakako smatramo potrebnim navesti kako je u Republici Hrvatskoj napravljena mala terminološka zbrka lošim prijevodom Konvencije – engleski naziv Convention on cybercrime preveden je kao Konvencija o kibernetičkom kriminalu, mada riječ kibernetika, engl. cybernetic nije istoznačnica riječi cyber..</s><s>Kibernetiku bi najkraće mogli definirati kao „sustavno proučavanje Konvencija o kibernetičkom kriminalu Vijeća Europe, bez obzira na brojne kritike, prvi je potpisani i široko prihvaćeni multilateralni sporazum posebno usmjeren na probleme kompjuterskog kriminala.</s><s>Konvencija polazi od promjena nastalih neprekidnom globalizacijom računanih mreža, mogućnosti da računalne mreže i elektroničke informacije budu iskorištene za počinjenje kaznenih djela i da dokazi vezani uz ta djela budu pohranjeni i prenošeni putem tih mreža, potrebe za zaštitom legitimnih interesa prilikom korištenja i razvitka informatičkih tehnologija te spoznaje da učinkovita borba protiv kibernetičkog kriminala zahtijeva povećanu, brzu i uhodanu međunarodnu suradnju u kaznenopravnim predmetima.</s>
<s>Nakon stupanja na snagu Konvencije u odnosu na Republiku Hrvatsku 01.07.2004. (Narodne novine – Međunarodni ugovori br. 9/02. i 4/04), slijedila je implementacija odredbi kaznenog materijalnog prava Konvencije u Kazneni zakon (Narodne novine br. 105/04.).</s>
<s>Članak 1. - DEFINICIJE a. izraz »računalni sustav« označava svaku napravu ili skupinu međusobno spojenih ili povezanih naprava, od kojih jedna ili više njih na osnovu programa automatski</s>
<s>(31) Računalni sustav je svaka naprava ili skupina međusobno spojenih ili povezanih naprava, od kojih jedna ili više njih na osnovu programa automatski obrađuju podatke.</s>
<s>iskazivanje činjenica, informacija ili koncepata u obliku prikladnom za obradu u računalnom sustavu, uključujući i program koji je u stanju prouzročiti da računalni sustav izvrši određenu funkciju;</s>
<s>(32) Računalni podatak je svako iskazivanje činjenica, informacija ili zamisli u obliku prikladnom za obradu u računalnom sustavu.</s>
<s>(33) Računalni program je skup računalnih podataka koji su u stanju prouzročiti da računalni sustav izvrši određenu funkciju.</s>
<s>Članak 89. komunikacije i upravljanja u organizacijama svih vrsta, a za cyber još ne postoje precizne definicije, no Rječnik stranih riječi navodi da je cyber prvi element u riječima koji označava što vezano uz svijet prividne stvarnosti koji nastaje pomoću kompjutera. (Vojković G., Štambuk – Sunjić, M. 2005.) Izraz kibernetska kriminaliteta je dobesedni prevod angleškega izraza cybercrime.</s><s>Kibernetika, iz katerejezikovno izvira pridevnik kibernetski, je v svojem temeljnem pomenuveda, ki raziskuje podobnosti komunikacijskih in nadzornih mehanizmov med delovanjem strojev in živih bitij.</s><s>Natančneje gre za znanost, ki preučuje zakonitosti regulacijskih procesov, prenašanje informacij in njihovo obdelavo pri strojih,organizmih in družbah.</s><s>Pojmovni ss:eč Kcemstike je atstrakten. njena uporaba pa praktično neomejena - kibernetika je namreč teoretična osnova popolne avtomatizacije proizvodnje, pa tudi informacijske revolucije.</s><s>Kibernetski prostor se tako opredeljuje kot umetno ustvarjen prostor, ki obstaja le v računalniku, povezanem z mrežo.</s><s>V tem prispevku izraz kibernetski kriminal zajema zlasti kriminaliteto, kipoteka z uporabo oziroma znotraj svetovnega spleta računalniških strežnikov Članak 2. - NEZAKONITI PRISTUP</s>
<s>Svaka stranka će usvojiti zakonske i druge mjere potrebne kako bi se unutarnjim zakonodavstvom kaznenopravno sankcionirao namjerni čin</s>
<s>Članak 89. neovlaštenog pristupanja cjelini ili dijelu računalnog sustava.</s><s>Stranka može propisati da kazneno djelo mora biti počinjeno povredom sigurnosnih mjera s namjerom pribavljanja računalnih podataka ili s nekom drugom</s>
<s>Članak 89. nepoštenom namjerom, ili u pogledu računalnog sustava koji je spojen s drugim računalnim sustavom.</s>
<s>Svaka stranka će usvojiti zakonske i druge mjere potrebne kako bi se unutarnjim zakonodavstvom kaznenopravno sankcionirao namjerni čin</s>
<s>Članak 3. - NEZAKONITO PRESRETANJE neovlaštenog presretanja nejavnih prijenosa računalnih podataka prema računalnom sustavu, iz njega ili unutar njega (uključujući i elektromagnetske emisije iz računalnog sustava koji prenosi te računalne podatke), počinjen tehničkim sredstvom.</s><s>Stranka može propisati da kazneno djelo bude počinjeno s nepoštenom namjerom ili u pogledu računalnog sustava koji je spojen s drugim računalnim sustavom.</s>
<s>mjere potrebne kako bi se unutarnjim zakonodavstvom kaznenopravno sankcionirao namjerni čin neovlaštenog oštećivanja, brisanja, kvarenja, mijenjanja ili činjenja neuporabljivim računalnih podataka.</s>
<s>2.Stranka može pridržati pravo propisati da ponašanjem opisanim u stavku 1. ovoga članka mora biti počinjeno ozbiljno zlo.</s>
<s>Svaka stranka će usvojiti zakonske i druge mjere potrebne kako bi se unutarnjim zakonodavstvom kaznenopravno sankcionirao namjerni čin ozbiljnog neovlaštenog sprječavanja funkcioniranja računalnog sustava unošenjem, prenošenjem, oštećivanjem, brisanjem, ili činjenja</s>
<s>Povreda tajnosti, cjelovitosti i dostupnosti računalnih podataka, programa ili sustava Članak 223.</s>
<s>(2) Tko s ciljem onemogući ili oteža rad ili korištenje računalnih podataka ili programa, računalnog sustava ili računalnu</s>
<s>(3) Kaznom iz stavka 2. ovoga članka kaznit će se tko neovlašteno ošteti, izmijeni, izbriše, uništi ili na drugi način učini neuporabljivim ili nedostupnim tuđe računalne podatke ili programe</s>
<s>(4) Kaznom iz stavka 2. ovoga članka kaznit će se tko presretne ili snimi nejavni prijenos računalnih podatka koji mu nisu namijenjeni prema računalnom sustavu, iz njega ili unutar njega, uključujući i elektromagnetske emisije računalnog sustava koji prenosi te podatke, ili tko omogući nepozvanoj osobi da se upozna s takvim podacima.</s>
<s>ovoga članka počinjeno u odnosu na računalni podatak, program ili sustav tijela državne vlasti, javne ustanove ili trgovačkog društva od posebnoga javnog interesa, ili je prouzročena znatna šteta,</s>
<s>namjerni neovlašteni čin: a. proizvodnje, prodaje, pribavljanja radi uporabe, uvoza, distribuiranja ili činjenja dostupnim na neki drugi način,</s>
<s>namjerni neovlašteni čin: i. naprava, uključujući i računalne programe, stvorenih ili prilagođenih prvenstveno zbog svrhe počinjenje bilo kojeg od djela utvrđenim člancima 2-5 Konvencije</s>
<s>namjerni neovlašteni čin: ii. računalne lozinke, pristupne šifre ili sličnog podatka, kojime bi se omogućilo pristupanje cjelini ili nekom dijelu računalnog sustava s namjerom da bude upotrijebljen u svrhu počinjenja bilo kojeg od kaznenih djela utvrđenih člancima 2-5 Konvencije.</s>
<s>namjerni neovlašteni čin: b. posjedovanja neke od stvari navedenih u točki (a), alinejama 1. ili 2. ovoga članka s namjerom da bude upotrijebljena u svrhu počinjenja bilo kojeg od djela utvrđenih člancima 2.-5. stranka može zakonom uvjetovati da tek posjedovanje određenog broja takvih predmeta povlači kaznenu odgovornost</s>
<s>kaznene odgovornosti u slučajevima kada proizvodnja, prodaja, pribavljanje radi uporabe, uvoz, distribuiranje, činjenje dostupnim na neki drugi način ili posjedovanje opisano u stavku 1. ovoga članka nije u svrhu počinjenja kaznenog djela propisanog člancima 2.-5. ove Konvencije, kao na primjer u slučaju ovlaštenog ispitivanja ili zaštite računalnog sustava.</s>
<s>3. Svaka stranka može pridržati pravo na neprimjenjivanje stavka 1. ovoga članka, uz uvjet da rezerva ne obuhvaća prodaju, distribuciju ili činjenje dostupnim na neki drugi način predmeta navedenih u stavku 1. točki a alineji 2. Povreda tajnosti, cjelovitosti i dostupnosti računalnih podataka, programa ili sustava Članak 223.</s>
<s>(6) Tko neovlašteno izrađuje, nabavlja, uvozi, raspačava, prodaje, posjeduje ili čini drugome dostupne posebne naprave, sredstva, računalne podatke ili programe stvorene ili prilagođene za ovoga članka,</s>
<s>Računalna prijevara prodaje, posjeduje ili čini drugome dostupne posebne naprave, sredstva, računalne podatke ili programe stvorene ili prilagođene za činjenje kaznenog djela iz stavka 1. ili 2. ovoga članka.</s>
<s>posjeduje ili čini drugome dostupne posebne naprave, sredstva, računalne podatke ili programe stvorene ili prilagođene za činjenje kaznenog djela iz stavka 1. ili 2. ovoga članka, kaznit će se novčanom kaznom ili kaznom</s>
<s>Svaka stranka će usvojiti zakonske i druge mjere potrebne kako bi se unutarnjim zakonodavstvom kaznenopravno sankcionirao namjerni čin</s>
<s>KRIVOTVORENJE neovlaštenog unošenja, mijenjanja, brisanja ili činjenja neuporabljivima računalnih podataka, koji kao posljedicu ima nevjerodostojnost podataka, pri čemu postoji namjera da se oni u pravne svrhe smatraju vjerodostojnima, ili da se po njima postupa kao da su takvi, i to bez obzira jesu li ti Računalno krivotvorenje</s>
<s>(1) Tko neovlašteno izradi, unese, izmijeni, izbriše ili učini neuporabljivim računalne podatke ili programe koji imaju vrijednost za pravne odnose, u namjeri da se oni uporabe kao pravi ili sam uporabi takve podatke ili programe,</s>
<s>(2) Ako je kazneno djelo iz stavka 1. ovog članka počinjeno u odnosu na računalne podatke ili podaci izravno čitljivi i razumljivi.</s><s>Strana može propisati da tek postojanje prijevarne ili slične nepoštene namjere povlači kaznenu odgovornost. programe tijela državne vlasti, javne ustanove ili trgovačkog društva od posebnog javnog interesa, ili je prouzročena znatna šteta,</s>
<s>Svaka stranka će usvojiti zakonske i druge mjere potrebne kako bi se unutarnjim zakonodavstvom kaznenopravno sankcionirao namjerni čin</s>
<s>drugoga. a. bilo kakvim unošenjem, mijenjanjem, brisanjem ili činjenjem neuporabljivima računalnih podataka,</s>
<s>(1) Tko s ciljem da sebi ili drugome pribavi protupravnu imovinsku korist unese, koristi, izmijeni ili na drugi način učini</s>
<s>neuporabljivim računalne podatke ili programe ili onemogući ili oteža rad ili korištenje računalnog sustava ili programa i na taj način prouzroči štetu drugome,</s>
<s>putem računalnog sustava: d. pribavljanja dječje pornografije putem računalnog sustava za sebe ili drugoga; e. posjedovanja dječje pornografije u računanom sustavu ili na mediju za pohranu računalnih podataka.</s>
<s>2. U smislu stavka 1. ovoga članka izraz »dječja pornografija« uključuje pornografski materijal koji vizualno prikazuje:</s>
<s>eksplicitnom ponašanju; b. osobu koja izgleda kao maloljetnik kako sudjeluje u seksualno eksplicitnom ponašanju; c. stvarne slike koje predstavljaju maloljetnika kako sudjeluje u seksualno eksplicitnom</s>
<s>3. U smislu stavka 2. ovoga članka, izraz »maloljetnik« uključuje sve osobe u dobi mlađoj od 18 godina.</s><s>Međutim, stranka može utvrditi i nižu dobnu granicu, koja ne može biti ispod 16 godina Dječja pornografija na računalnom sustavu ili mreži</s>
<s>1. Tko pomoću računalnog sustava ili mreže proizvodi, nudi, distribuira, pribavlja za sebe ili drugoga, ili tko na računalnom sustavu ili medijima za pohranu računalnih podataka</s>
<s>posjeduje pornografske sadržaje koji prikazuju djecu ili maloljetnike u seksualno eksplicitnom ponašanju ili koji su fokusirani na njihove spolne organe,</s>
<s>Svaka stranka može pridržati pravo neprimjenjivanja u cijelosti ili djelomice točaka (d) i (e) Kaznena djela povrede autorskih i srodnih prava iz članka 10.</s><s>Konvencije, nisu propisana kao kaznena djela koja je moguće počiniti uporabom računalnog sustava ali su odredbe kaznenih djela povreda prava autora ili umjetnika izvođača (članak 229.), nedozvoljena uporaba autorskog djela ili izvedbe umjetnika izvođača (Članak 230.) i povreda prava proizvoditelja zvučne ili slikovne snimke i prava u vezi s radiodifuzijskim emisijama (članak 231.) dovoljno široki da obuhvaćaju i kaznena djela počinjena pomoću računalnih sustava.</s>
<s>Konvencija o kibernetičkom kriminalu dopunjena je Dodatnim protokolom uz Konvenciju o kibernetičkom kriminalu o inkriminiranju djela rasističke i ksenofobne naravi počinjenih pomoću računalnih sustava (Narodne novine – međunarodni ugovori 4/2008.).</s><s>Implementacija odredbi Konvencije u Kazneni zakon izvršena je i prije njegova stupanja na snagu (Narodne novine ODREDBE DODATNOG PROTOKOLA</s>
<s>1. Svaka stranka će usvojiti zakonodavne i druge potrebne mjere kako bi se, u skladu s njezinim domaćim pravom, utvrdilo kao kazneno djelo, ako je počinjeno namjerno i neovlašteno, sljedeće ponašanje:</s>
<s>2. Stranka može pridržati pravo da ne zahtijeva kaznenu odgovornost za ponašanje utvrđeno odredbama stavka 1. ovoga članka ako materijal iz članka 2. stavka 1. zagovara, promiče ili potiče diskriminaciju koja nije povezana s mržnjom ili nasiljem, ukoliko postoje drugi djelotvorni pravni lijekovi.</s>
<s>3. Ničime ne utječući na odredbe stavka 2. ovoga članka, stranka može pridržati pravo da ne primjenjuje odredbe stavka 1. u onim slučajevima diskriminacije u kojima, zbog načela o slobodi izražavanja utvrđenih u njezinu domaćem pravu, ne može omogućiti korištenje djelotvornih pravnih lijekova iz stavka 2.</s>
<s>(4) Tko s ciljem iz stavka 3. ovoga članka putem računalnog sustava raspačava ili na drugi način učini dostupnim javnosti materijale kojima se poriče, znatnije umanjuje, odobrava ili opravdava kazneno djelo genocida ili zločina protiv čovječnosti,</s>
<s>1. Svaka stranka će usvojiti zakonske i druge mjere potrebne kako bi njena nadležna tijela mogla naložiti, ili na drugi način postići, hitnu zaštitu određenih računalnih podataka,</s>
<s>PODATAKA uključujući podatke o prometu koji su pohranjeni pomoću računalnog sustava, a naročito kada postoji osnova za sumnju da su računalni podaci osobito podložni mogućnosti uništenja ili mijenjanja.</s>
<s>2. Kada stranka provodi zaštitu iz stavka 1. ovoga članka izdavanjem naloga nekoj osobi da zaštiti određene pohranjene računalne podatke koje ta osoba posjeduje ili kontrolira, tada će stranka usvojiti zakonske i druge mjere potrebne kako bi se tu osobu obvezalo da te računalne podatke zaštiti i sačuva njihovu cjelovitost sve dok je to nužno, ali najviše 90 dana, kako bi nadležnim tijelima bilo omogućeno da zahtijevaju njihovo otkrivanje.</s><s>Stranka može predvidjeti mogućnost Članak 263.</s>
<s>(4) na prijedlog državnog odvjetnika sudac istrage može rješenjem odrediti zaštitu i čuvanje svih računalnih podataka iz stavka 1. ovog članka, dok je to potrebno, a najdulje šest mjeseci osim: 1) ako nisu uključeni u počinjenje slijedećih kaznenih djela iz Kaznenog zakona: povrede tajnosti, cjelovitosti i dostupnosti računalnih podataka, programa ili sustava (članak 223.), računalnog krivotvorenja (članak 223.a) i računalne prijevare,</s>
<s>2) ako nisu uključeni u počinjenje drugog kaznenog djela za koje se progoni po službenoj dužnost počinjenog pomoću računalnog sustava, 3) ako ne služe kao dokaz za kazneno djelo za koje se vodi postupak.</s>
<s>2 Ovaj Zakon objavit će se u »Narodnim novinama«, a stupa na snagu 1. siječnja 2009. osim: – članaka 1. – 230., 232. – 496. i 509. – 569. koji stupaju na snagu 1. srpnja 2009. u predmetima za kaznena djela iz članka 21.</s><s>Zakona o Uredu za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta (»Narodne novine«, br. 82/01., 12/02., Članak 575.</s><s>Zakona o kaznenom postupku Narodne novine 152/08, i 76/09.. naknadnog obnavljanja naloga.</s>
<s>3. Svaka stranka će usvojiti zakonske i druge mjere potrebne kako bi se skrbnika ili drugu osobu koja čuva računalne podatke obvezalo da drži u tajnosti poduzimanje tih postupaka tijekom razdoblja koje je utvrđeno unutarnjim pravom stranke.</s>
<s>3. Ovlaštene i postupci navedeni u ovom članku bit će u skladu s člancima 14. i 15. ove Konvencije.</s>
<s>1. Svaka stranka će u pogledu podataka o prometu koje je potrebno zaštititi temeljem članka 16. usvojiti zakonske i druge mjere potrebne kako bi bilo osigurano:</s>
<s>O PROMETU a. da takva hitna zaštita podataka o prometu bude moguća bez obzira je li prijenos te komunikacije bio uključen samo jedan ili više davatelja usluga; b. hitno otkrivanje nadležnom tijelu stranke, ili osobi koju to tijelo imenuje, dovoljne količine podataka o prometu kako bi bili identificirani davatelji usluga i put kojim je komunikacija prenesena.</s>
<s>2. Ovlaštenja i postupci navedeni u ovom članku bit će u skladu s člancima 14. i 15. ove Konvencije.</s>
<s>1. Svaka stranka će usvojiti zakonske i druge mjere potrebne kako bi njena nadležna tijela bila ovlaštena naložiti:</s>
<s>Članak 18. - NALOG ZA PROIZVODNJU a. osobi na državnom području stranke da dostavi određene računalne podatke koje ta osoba posjeduje ili kontrolira, a koji su pohranjeni u računalnom sustavu ili na mediju za pohranu računalnih podataka i</s>
<s>državnom području stranke da dostavi pretplatničke informacije koje se odnose na te usluge, a koje informacije taj davatelj usluga posjeduje ili kontrolira.</s>
<s>2. Ovlaštenja i postupci navedeni u ovom članku bit će u skladu s člancima 14. i 15. ove Konvencije.</s>
<s>3. U smislu ovog članka, izraz "pretplatničke informacije" označava sve informacije u obliku računalnog podatka ili u bilo kojem drugom obliku, koje ima davatelj usluga, a koje se tiču Članak 263.</s>
<s>(2) Podaci iz stavka 1. ovog članka, na pisani zahtjev državnog odvjetnika se moraju predati državnom odvjetniku u cjelovitom, izvornom, čitljivom i razumljivom obliku.</s><s>Državni odvjetnik u zahtjevu određuje rok u kojem se imaju predati podaci.</s><s>U slučaju odbijanja predaje, može se postupiti prema članku 259. stavku 1. ovog Zakona.</s>
<s>državnom području stranke da dostavi pretplatnika na njegove usluge, osim podataka o prometu ili sadržaju, a temeljem kojih informacija može biti utvrđeno slijedeće:</s>
<s>državnom području stranke da dostavi a. vrsta komunikacijske usluge koja je korištena, poduzete tehničke mjere i razdoblje pružanja usluge;</s>
<s>državnom području stranke da dostavi b. pretplatnikov identitet, poštanska ili zemljopisna adresa, broj telefona i drugi pristupni broj te informacije za slanje računa i informacije o plaćanju, raspoložive na osnovi pretplatničkog ugovora ili sporazuma;</s>
<s>Članak 19. - PRETRAGA I ODUZIMANJE c. sve druge informacije o mjestu gdje je komunikacijska oprema instalirana, raspoložive na osnovi pretplatničkog ugovora ili sporazuma.</s>
<s>1. Svaka stranka će usvojiti zakonske i druge mjere potrebne kako bi njena nadležna tijela bila ovlaštena izvršiti pretragu ili na sličan način imali pristup:</s>
<s>PODATAKA a. računalnom sustavu ili njegovom dijelu kao i računalnim podacima pohranjenim na njima; b. mediju za pohranu računalnih podataka u kojemu računalni podaci mogu biti pohranjeni na državnom području stranke.</s>
<s>mjere potrebne da bi se osiguralo da u slučajevima kada njena tijela pretražuju ili na sličan način pristupaju određenom računalnom sustavu ili njegovom dijelu u skladu s točkom (a) stavka 1. ovog članka, s osnovanom sumnjom da su traženi podaci pohranjeni na drugom</s>
<s>mjere potrebne da bi se osiguralo da u računalnom sustavu ili njegovom dijelu na državnom području stranke, a tim se podacima može zakonito pristupiti iz prvog sustava, ili su njemu dostupni – ta tijela budu u mogućnosti hitno protegnuti pretragu ili slično postupanje i na taj drugi sustav.</s>
<s>3. Svaka stranka će usvojiti zakonske i druge mjere potrebne kako bi ovlastila svoja nadležna tijela za oduzimanje ili osiguranje na neki drugi način računalnih podataka kojima je pristupljeno u skladu s odredbama stavka 1. ovog članka.</s><s>Te mjere će uključivati davanje ovlaštenja tijelima a. oduzmu ili na sličan način osiguraju računalni sustav, njegov dio ili medij za pohranu računalnih podataka;</s>
<s>(1) Pretraga pokretnih stvari obuhvaća i pretragu računala i s njim povezanih uređaja drugih uređaja koji služe prikupljanju, pohranjivanju i prijenosu podataka, telefonskim, računalnim i drugim komunikacijama i nositelja podataka.</s><s>Na zahtjev tijela koje poduzima pretragu, osoba koja se koristi računalom ili ima pristup računalu ili drugom uređaju ili nositelju podataka, te davatelj telekomunikacijskih usluga, dužni su omogućiti pristup računalu, uređaju ili nositelju podataka, te dati potrebne obavijesti za nesmetanu uporabu i ostvarenje ciljeva pretrage.</s>
<s>(1) Odredbe članka 261. ovog Zakona3 odnose se i na podatke pohranjene u računalima i s njim povezanim uređajima, te uređajima koji služe prikupljanju i prijenosu podataka, nositelje podataka i na pretplatničke informacije kojima raspolaže davatelj usluga, osim kad je prema članku 262. ovog Zakona privremeno oduzimanje predmeta zabranjeno.</s>
<s>3 Privremeno oduzimanje predmeta,Članak 261. (1) Predmeti koji se imaju oduzeti prema kaznenom zakonu, ili koji mogu poslužiti pri utvrđivanju činjenica u postupku, privremeno će se oduzeti i osigurati njihovo čuvanje. b načine i zadrže kopiju tih računalnih podataka; c. učine nepristupačnim ili odstrane te računalne podatke iz računalnog sustava kojemu je</s>
<s>4. svaka stranka će usvojiti zakonske i druge mjere potrebne mjere kako bi njena nadležna tijela bila ovlaštena naložiti svakoj osobi koja ima saznanja o funkcioniranju računalnog sustava ili o mjerama poduzetim radi zaštite računalnih podataka u njemu da dade informacije koje su razumno nužne kako bi se omogućilo</s>
<s>1. Svaka stranka će usvojiti zakonske i druge mjere potrebne kako bi njena nadležan tijela bila ovlaštena u realnom vremenu:</s>
<s>VREMENU a. prikupiti ili snimiti primjenom tehničkih sredstava na državnom području te stranke, te b. primorati davatelja usluga u okviru njegovih postojećih tehničkih mogućnosti da:</s>
<s>na državnom području te stranke ili ii. surađuje i pomogne nadležnim tijelima da prikupe i snime podatke o prometu u vezi s određenim komunikacijama na svojem državnom području prenesenima pomoću računalnog</s>
<s>2. Kada stranka zbog uspostavljenih načela svojega unutarnjeg pravnog sustava ne može usvojiti mjere navedene u točki (a) stavka 1., ona može umjesto toga usvojiti zakonske i druge mjere potrebne kako bi se osiguralo prikupljanje ili snimanje u realnom vremenu podataka o prometu vezanih uz određene komunikacije na njenom državnom području primjenom tehničkih sredstava na tom području.</s>
<s>3. Svaka stranka će usvojiti zakonske i druge mjere potrebne kako bi se davatelja usluga obvezalo da čuvaju u tajnosti činjenicu da je iskorišteno neko od ovlaštenja propisano ovim člankom, kao i sve informacije o tome.</s>
<s>4. Ovlaštenja i postupci navedeni u ovom članku bit će u skladu s člancima 14. i 15. ove Konvencije.</s>
<s>(3) Podatke iz stavka 1. ovog članka, snimit će u realnom vremenu tijelo koje provodi radnju.</s><s>Pri obavljanju, snimanju, zaštiti i čuvanju podataka posebno će voditi računa o propisima koji se odnose na čuvanje tajnosti određenih podataka (članak 186. do 188.).</s><s>Prema okolnostima, podaci koji se odnose na kazneno djelo zbog kojeg se postupa, a potrebni su osobi prema kojoj se provodi mjera, mogu se snimiti na odgovarajuće sredstvo i vratiti toj osobi i prije okončanja postupka.</s>
<s>Svaka stranka će usvojiti zakonske i druge mjere potrebne kako bi njena nadležna tijela, u odnosu na određena teška djela utvrđena unutarnjim pravom, bila ovlaštena u realnom vremenu: a. prikupiti ili snimiti primjenom tehničkih sredstava na državnom području te stranke, te b. primorati davatelja usluga u okviru njegovih postojećih tehničkih mogućnosti da:</s>
<s>na državnom području te stranke i ii. surađuje i pomogne nadležnim tijelima da prikupe i snime podatke o sadržaju u vezi s određenim komunikacijama na svojem državnom području prenesenima pomoću računalnog</s>
<s>2. Kada stranka zbog uspostavljenih načela svojega unutarnjeg pravnog sustava ne može usvojiti mjere navedene u točki (a) stavka 1., ona može umjesto toga usvojiti zakonske i druge mjere potrebne kako bi se osiguralo prikupljanje ili snimanje u realnom vremenu podataka o sadržaju podataka o navedenim komunikacijama na njenom državnom području primjenom</s>
<s>3. Svaka stranka će usvojiti zakonske i druge mjere potrebne kako bi se davatelje usluga obvezalo da čuvaju u tajnosti činjenicu da je iskorišteno neko od ovlaštenja propisano ovim člankom, kao i sve informacije o tome.</s>
<s>4. Ovlaštenja i postupci navedeni u ovom članku bit će u skladu s člancima 14. i 15, ove Konvencije.</s>
<s>(1) Ako se istraga ne može provesti na drugi način ili to bilo moguće samo uz nerazmjerne teškoće, na pisani obrazloženi zahtjev državnog odvjetnika, sudac istrage može protiv osobe za koju postoje osnove sumnje da je sama počinila ili zajedno s drugim osobama sudjelovala u kaznenom djelu iz članka 334. ovog Zakona, pisanim, obrazloženim nalogom odrediti posebne dokazne radnje kojima se privremeno</s>
<s>Članak 332. ograničavaju neka ustavna prava građana, i to: 1) nadzor i tehničko snimanje telefonskih razgovora i drugih komunikacija na daljinu, 2) presretanje, prikupljanje i snimanje računalnih podataka,4</s>
<s>Kaznena djela Povreda tajnosti, cjelovitosti i dostupnosti računalnih podataka, programa ili sustava, Računalno krivotvorenje, Računalna prijevara potpuno su nova kaznena djela, čine dio sedamnaeste glave Kaznenog zakona – Kaznena djela protiv imovine i jezgru grupacije kaznenih djela računalnog kriminaliteta.</s><s>Odredbe o kaznenim djelima Rasne i druge diskriminacije i kaznena djela Povrede autorskih i srodnih prava sadrže, pored ostalih i odredbe koje se odnose na kaznena djela počinjena uporabom računalnog sustava ili mreže.</s><s>Kaznena djela Konvencije su gotovo u cijelosti implementirana u odredbe Kaznenog zakona.</s><s>Zakon o kaznenom postupku, donesen 2008. godine, u potpunosti je novi zakon koji potpuno na novi način uređuje kazneni postupak u Republici Hrvatskoj.</s><s>Implementirane odredbe Postupovnog prava Konvencije omogućuju učinkovito prikupljanje dokaza o računalnom kriminalitetu.</s><s>4 Člankom 334. propisan je katalog kaznenih djela zbog kojih je moguće odrediti Posebne dokazne radnja iz članka 332.</s><s>ZKP.</s>
<s>Implementacija odredbi Konvencije u odredbe Kaznenog i Kaznenog procesnog prava u RH, predstavljaju minimum harmonizacije propisa RH s odredbama Konvencije.</s><s>Njihova primjena uz eventualne izmjene i dopune tijelima kaznenog progona daju učinkovite alate za otkrivanje i procesuiranja kaznenih djela računalnog kriminaliteta i međunarodnu suradnju5 u suzbijanju kaznenih djela računalnog kriminaliteta.</s>
<s>Dodatni protokol uz konvenciju o kibernetičkom kriminalu o inkriminiranju djela rasističke i ksenofobne naravi počinjenih pomoću računalnih sustava NN – Međunarodni ugovori 4/2008.</s><s>Selinšek, L. Odzivi slovenskega kazenskega prava na kibernetski kriminal, Pravna praksa, št.</s><s>28/2005.</s><s>Vojković.</s><s>G., Štambuk – Sunjić M., Konvencija o kibernetičkom kriminalu i kazneni zakon Republika Hrvatske, Zbornik Pravnog fakulteta u Splitu, 2006.</s><s>Broj 1 Zakon o kaznenom postupku, NN 152/08. 76/09.</s><s>Konvencija o kibernetičkom kriminalu NN 9/2002. i 4/2004.</s>


Dijagnosticiranje uzroka degradacije šupljih opečnih blokova ugrađenih u stropnu armiranobetonsku konstrukciju

votle glinene opeke;mikrostrukture;zapoznelo oblikovanje entringita;mehanske lastnosti;termične analize;clay hollow bricks;microstructure;delayed ettringite formation;mechanical properties;thermal analysis;info:eu-repo/classification/udc/691

<s>Univerzitet u Mariboru, Fakultet za građevinarstvo, Smetanova ulica 17, 2000 Maribor Sažetak: U konstrukciji montažnih stropova od šupljih opečnih blokova, koji su element ispune između nosivih armiranobetonskih greda, u razdoblju od četiri godine poslije njihove izgradnje došlo je do znatnih oštećenja.</s><s>Oštećenja stropova manifestirala su se odlamanjem dijelova šupljih opečnih blokova, što je ugrožavalo sigurnost ljudi.</s><s>Uporabom optičkog mikroskopa i elektronskog mikroskopa, kao i kemijske mikroanalize EDS (Energy Dispersive System), analizirana je oštećena keramika te je utvrđena prisutnost iskristalizirane soli.</s><s>EDS analizom utvrđena je prisutnost kemijskih elemenata (Al i S), koji uz utvrđenu morfologiju kristala ukazuju na mogućnost prisutnosti minerala etringita (Al2O33CaSO4 x 32H2O).</s><s>Numeričkom analizom uz primjenu metode konačnih elemenata, uporabom računalnog programa COSMOS Design STAR 3.0 od SRAC (Structural Research and analisis Corporation USA), procijenjen je utjecaj temperaturnih opterećenja na koncetraciju naprezanja na vrhu mikropukotina i na njihovo širenje.</s><s>U numeričkoj analizi eksperimentalno su uzeta u obzir određena fizikalnomehanička svojstva materijala.</s><s>Analizirani su primjeri šupljih opečnih blokova s prisutnošću bijelih kristala i bez njih.</s><s>Prikazan je raspored faktora sigurnosti po modelu u odnosu na Mises-ovu hipotezu razaranja.</s><s>Rezultati eksperimentalnih i numeričkih istraživanja pokazali su da kemijska degradacija šupljih opečnih blokova, u kombinaciji s temperaturnim opterećenjem koje nastaje zbog promjena klimatskog režima, može uzrokovati takva oštećenja te da je time ugrožena i sigurnost konstrukcije.</s><s>Ključne riječi: šuplji opečni blokovi, mikrostruktura, zakašnjelo stvaranje entringita (DEF), mehanička svojstva, toplotna analiza</s>
<s>Građevinska keramika predstavlja keramičke proizvode koji se upotrebljavaju u građevinarstvu.</s><s>U tehnološkom procesu proizvodnje kao osnovna sirovina upotrebljava se opekarska glina.</s><s>U glinama su obično u obliku primjesa prisutni i sulfati, a prije svega gips.</s><s>Gips je u vodi topiva sol i nepoželjan je u građevinskoj keramici, jer uzrokuje izlučivanje topivih minerala koji kod keramičkih proizvoda uzrokuju mehaničko razaranje materijala.</s><s>U tehnološkom procesu izrade građevinske keramike opekarskoj glini se dodaju i dodatci kojima se snižava temperatura pečenja.</s><s>Dodaje se prije svega vapno koje sadrži i primjese.</s><s>Vapnena zrna koja su primiješana opekarskoj glini se pri pečenju gline promijene u negašeno vapno koje za sebe veže vlagu i pretvara se u gašeno vapno.</s><s>Na mjestima većih koncetracija gašenog vapna u građevinskoj keramici, zbog utjecaja vlage poveća se volumen materijala, što uzrokuje mikropukotine i razaranje materijala.</s><s>Poznato je također da vapneni minerali mogu materijal i učvrstiti kao što je to evidentno kod stijena od škriljavca, ali ova karakteristika odmah se pogoršava ako dolazi do cikličkog vlaženja i sušenja Š1Ć.</s><s>U biti, za građevinsku keramiku kao materijal vrijedi da prisutnost ili odsutnost karbonata vrlo bitno utječe na razvoj poroznosti, na teksturu i fizikalno-mehanička svojstva.</s><s>Karbonati u sirovoj glini uzrok su nastanka mikropukotina i pora, ali njihova odsutnost nužno smanjuje poroznost te podiže temperaturu pečenja Š2Ć.</s><s>Poroznost je vrlo bitna karakteristika građevinske keramike koja utječe najčešće na: kemijsku reaktivnost, čvrstoću, trajnost i opću kakvoću.</s><s>Količina i raspodjela pora ovisi o kakvoći gline, prisutnim aditivima, nečistoćama i temperaturi pečenja.</s><s>Uz višu temperaturu pečenja povećava se udio pora veličine od 3 do 15 μm, smanjuje se međusobna povezanost tih pora i isto tako se smanjuje udio pora manjih od 3 μm.</s><s>Takav tip poroznosti ima bitan utjecaj na trajnost opeke.</s><s>Također je bitno da pore nisu međusobno povezane, jer kod takve opeke nema rizika od štetnog djelovanja u vodi otopljenih soli.</s><s>U građevinarstvu je poznat primjer cvjetanja soli koji je izrazito estetskog karaktera, dok kristalizacija soli može uzrokovati ozbiljne degradacije Š3Ć.</s><s>Za opeku kao građevinski materijal poznato je da je prisutnost vapnenih minerala bitno povezana sa svojstvom vodoupojnosti i otpornosti na mraz.</s><s>Vrijedi pravilo da u vodi topive soli pogoršavaju otpornost opeke na djelovanja cikličkog smrzavanja i odmrzavanja Š4Ć.</s><s>U građevinarstvu je poznata sulfatna korozija opeke i hidratizirani mort.</s><s>Obično se ova kemijska reakcija dogodi na spoju ovih materijala, kada u vodi otopljeni sulfati reagiraju s trikalcij–aluminatom kojega ima u portland cementu.</s><s>Produkt ove reakcije je mineral etringit–trikalcij sulfoaluminat hidrat Š5Ć.</s><s>Sulfati mogu biti prisutni u opeci zbog tri razloga:</s>
<s>Uvod mogu penetrirati iz okoline zbog zagađenja zraka sa SO2 mogu biti već prisutni u opeci njačešće zbog pečenja na nižim temperaturama, također mogu biti prisutni u sirovini i mogu se pojaviti ako ih ima u energentu koji se koristi za pečenje mogu penetrirati s transportom vode po kapilarama Š3Ć, Š6Ć.</s><s>U vodi rastopljene soli, koje se po materijalu transportiraju vlagom, uzrokuju pogoršanje karakteristika materijala i degradaciju opečnih konstrukcija.</s><s>Do pogoršanja mehaničkih karakteristika dolazi zbog kristalizacije u vodi rastopljenih soli – najprije sulfata koji uzrokuju raspadanje materijala na nivou mikrostrukture Š5, 7Ć. Ako su u mortu koji je u neposrednoj blizini opeke prisutni sulfati, oni mogu u dužem vremenskom periodu izazvati sulfatnu koroziju Š8Ć.</s><s>Do takvih pojava može doći samo u vlažnoj okolini, gde je prisutna voda zasićena sulfatima natrija i kalija Š7Ć.</s><s>Poznato je da se sulfatni ioni iz betona ili morta mogu po kapilarama transportirati i u porozne dijelove opeke Š5Ć.</s><s>Manje je poznato da primjese u dodanim otopljivačima mogu prouzročiti i stvaranje minerala etringita koji poslije određenog vremena, u povoljnim uvjetima kao što su naprimjer visoka vlažnost i temperatura, također uzrokuje degradaciju materijala.</s><s>Mineral etringit nastaje uz potrebne uvjete.</s><s>Materijal mora imati dovoljno velike prostore za nastanak kristala i sadržavati dovoljno vode.</s><s>Rastom igličastih kristala troši se voda i kristali ispune prostor koji je u materijalu zauzimala voda.</s><s>Fenomenološki dokaz nastanka etringita je prisutnost sulfata.</s><s>Reakcija nastanka etringita nije topokemijska.</s><s>Poznato je da su mogući razlozi kemijske degradacije zidanih konstrukcija alkalno–amorfne silikatne reakcije u kamenim agregatima, a također i sulfatne reakcije koje mogu izazvati rast kristala etringita Š3Ć, Š15Ć.</s><s>Mineral etringit se formira zbog vapna i cementa u alkalnoj okolini, gde uz prisutnost vlage dolazi do reakcije sa sulfatima i aluminatima Š9Ć.</s><s>Kako je volumen kristala etringita veći od volumena reaktanata, može uzrokovati u strukturi keramičkih proizvoda, koji su porozni i imaju mikropukotine, povećanje mikropukotina koje se zbog temperaturnog djelovanja konstrukcije postepeno povećavaju u pukotine.</s><s>Povećavanje i spajanje mikropukotina u pukotine lokalno veoma oslabi presjek keramičnog proizvoda.</s><s>Moguće je Broj 6, godina 2013</s>
<s>Dijagnosticiranje uzroka degradacije šupljih opečnih blokova ugrađenih u stropnu AB konstrukciju da se zbog utjecaja lokalnih vlačnih naprezanja pojave i krti prijelomi koje smo utvrdili na primjeru proučavane konstrukcije, montažnih ploča iz građevinske keramike – šupljeg opečnog bloka.</s><s>Na stropnoj konstrukciji, u koju su među armiranobetonskim nosačima bila ugrađena punila od šupljeg opečnog bloka, četiri godine poslije ugradnje utvrđena su znatna oštećenja.</s><s>Ugrađen šuplji opečni blok u stropu bio je oštećen – napukao.</s><s>Spajanje pukotina u zoni naprezanja stropne konstrukcije na nekim mjestima je uzrokovalo otpadanje dijelova šupljeg opečnog bloka.</s><s>Primjer takvog oštećnja prikazan je na slici 1.</s>
<s>Svrha ovog istraživanja je utvrditi utjecaj kvalitete materijala i temperaturnih opterećenja na uočena oštećenja na objektu.</s><s>Oštećenja šupljih opečnih blokova počela su se pojavljivati četiri godine poslije ugradnje i to u vrijeme prve sezone grijanja – objekt tri godine nije bio useljen.</s>
<s>Konstrukcija stropa bila je izvedena kao klasična pločasta brana.</s><s>Nosivost stropne konstrukcije izvedena je 35 cm visokim armiranobetonskim nosačima u oba pravca i čeličnim nosačima u sustav koji povezuje 7 cm debela armiranobetonska ploča.</s><s>Da bi se osigurala što manja masa stropa, bili su upotrijebljeni laki elementi – šuplji opečni blok, na koji je za vrijeme ugradnje nalijepljena toplinska izolacija iz ekspandiranog polistirena.</s><s>Primjer sustava izvedene stropne konstrukcije dan je na slici 2.</s>
<s>Dijagnosticiranje uzroka degradacije šupljih opečnih blokova ugrađenih u stropnu AB konstrukciju Slika 2 - Primjer izvedene stropne konstrukcije Pukotine su se pojavile na najznačajnijim mjestima, po pravilu na donjim površinama ugrađenih šupljih opečnih blokova.</s><s>Detaljan pregled konstrukcije je pokazao da nosivi elementi stropne konstrukcije, armiranobetonski nosači, nisu deformirani i raspukli.</s><s>Mjerenje deformacija stropnih konstrukcija na mjestu maksimalnih opterećenja pokazalo je da na konstrukciji nema povećanih deformacija zbog uleknuća stropa, odnosno relativnih pomicanja među nosećim elementima stropa.</s><s>Prvobitna sumnja da je uzrok nastale štete pogrešan proračun nosivosti stropa, isključena je kontrolom statičke procjene.</s><s>Uzroci pojava oštećenja analizirani su obimnim istraživanjima.</s><s>Na terenu su uzeti uzorci materijala i izrađeno je geodetsko snimanje mjerenjem deformacija konstrukcije.</s><s>Standardnim proučavanjem uzoraka cijelih šupljih opečnih blokova, u laboratoriju je izmjereno upijanje vode i utvrđena karakteristična tlačna čvrstoća.</s><s>Pregled mikrostrukture materijala – uzoraka uzetih iz objekta na mjestu oštećenja, izvršen je optičkim i elektronskim mikroskopom.</s><s>Također je elektronskim mikroskopom izvršena i kemijska analiza EDS (Energy Dispersive System).</s><s>Ispitivanje je prije svega usmjereno na kontrolu kvalitete materijala – šupljih opečnih blokova, zapravo čitavog neporušenog sustava betonske ploče s elementima ispune od šupljih opečnih blokova koje iz stropa nije bilo moguće uzeti.</s><s>Uzorci su uzeti od dijelova šupljih opečnih blokova s pukotinama i bez njih.</s><s>Pokusom je utvrđeno da se na dijelovima uzorka koji su imali pukotine, na nekim mjestima prijelomnih površina pojavljuju kristali bijele boje.</s><s>Izgled takve prijelomne površine daje slika 3.</s>
<s>Slika 3 - Prijelomna površina uzorka šupljeg opečnog bloka s kristalima bijele boje Na uzetim uzorcima dijelova šupljeg opečnog bloka izmjereno je upijanje vode, vlačna čvrstoća i modul elastičnosti.</s><s>Upijanje vode je kod građevinske keramike važan podatak koji pokazuje usporednu vrijednost proizvoda u građevinarstvu.</s><s>Za građevinsku keramiku podrazumijevamo keramičke proizvode koji upijaju između 8 i 20% (m/m) vode.</s><s>Upijanje vode je osobina koja ovisi o otvorenoj poroznosti materijala Š10Ć.</s><s>Upijanje vode za ispitane uzorke utvrđeno je gravimetrijskom metodom.</s><s>Uzorci su uronjeni u demineraliziranu vodu do maksimalnog zasićenja, zatim sušeni u laboratorijskoj sušionici do konstantne mase na temperaturi 100±5ºC.</s><s>Uzorci za mjerenje mehaničkih svojstava materijala pripremljeni su iz dijelova šupljih opečnih blokova bez pukotina i bez tragova bijelih kristala na prijelomnim površinama (oznaka uzorka je A1), s tragovima bijelih kristala na prijelomnim površinama (oznaka uzorka B2) i iz slučajno izabranog dijela šupljih opečnih blokova (oznaka uzorka je C3).</s><s>Modul elastičnosti i razorne vlačne čvrstoće utvrđeni su tako da su uzorci opterećeni vlačnom silom koja je narastala konstantnom brzinom 0,5 mm/minuti u laboratorijskim klimatskim uvjetima.</s><s>Za mjerenja je upotrijebljena univerzalna hidraulična kidalica INSTRON 1255.</s><s>Prijelomne površine uzorka šupljih opečnih blokova iz objekta pregledane su optičkim stereo mikroskopom OLYMPUS SZX 12 i elektronskim mikroskopima JEOL 840A, JEOL JSM 5610, QUANTA 200 3D, odnosno Broj 6, godina 2013</s>
<s>SIRON 400 NC.</s><s>Promatrane su prijelomne površine s kristalima bijele boje.</s><s>Svrha promatranja bila je prije svega utvrditi morfologiju kristala koji se pojavljuju na nekim prijelomnim površinama i njihov kemijski sastav.</s><s>Za izradu kemijske analize (EDS) upotrijebili smo elektronski mikroskop SIRION 400 NC i JEOL JSM 5610.</s><s>Budući da je pretpostavljeno da su oštećenja nastala i zbog temperaturnog djelovanja konstrukcije, izrađeni su proračuni temperaturnih opterećenja šupljih opečnih blokova dimenzija 250 x 475 x 200 mm.</s><s>U proračun je uzeto u obzir da je vrijednost temperature na donjoj površini stropa 30ºC, a na gornjoj površini ta vrijednost iznosi 14ºC.</s><s>Ove vrijednosti uzete su temeljem izvršenih mjerenja klimatskih uvjeta na objektu.</s><s>Opterećenja na šuplje opečne blokove i njihova vlastita težina nije uzeta u obzir, jer je u prethodnim proračunima utvrđeno da je taj utjecaj beznačajan.</s><s>Izračunavanja su bila izvedena po metodi konačnih elemenata programom COSMOS DesignSTAR 3.0 od SRAC (Structural Research and Analysis Corporation) Š11Ć.</s><s>Ovaj program omogućava izradu podataka za kontrolno izračunavanje programima PATRAN, ANSYS, IDEAS i drugim.</s><s>Prilikom izrade geometrijskog modela šupljeg opečnog bloka opeke uzeta je za debljinu stijenke vrijednost 8 mm, iako su stvarne debljine zidova na pojedinim mjestima i manje.</s><s>U proračunu su uzeta u obzir laboratorijski određena fizikalno-mehanička svojstva materijala.</s><s>Za vrijednost koeficijenta linearnog temperaturnog rastezanja (α) uzeto je 5,0 x 10-6K-1 i to na temelju podataka iz literature Š12Ć.</s><s>Treba napomenuti da vrijednost ovog koeficijenta bitno utječe na rezultate, kao i debljina zidnog modela koja je inače u prosjeku veća od stvarnog prosjeka stijenki šupljih opečnih blokova.</s><s>U proračunima također nisu uzete u obzir mikropukotine na stijenkama šupljih opečnih blokova, iako su one stvarno uvijek prisutne zbog tehnološkog procesa njihove izrade.</s><s>U tom bi se slučaju prikazane izračunate vrijednosti još povećale.</s><s>Za elemente promatranog geometrijskog modela izabrani su prostorni parabolični elementi s prosječnom veličinom stranica 4 mm i ravnomjerni način mreženja.</s><s>Zbog simetrije geometrijskog modela bilo je moguće promatrati jednu četvrtinu jednog elementa šupljeg opečnog bloka.</s><s>Promatrani model ima 42163 čvorišta, 169346 elemenata i 845208 linearnih algebarskih jednadžbi.</s>
<s>Izmjerene vrijednosti upijanja vode za uzorke šupljih opečnih blokova kod kojih su na prijelomnim površinama uočeni kristali bijele boje i za one na kojima kristala nema, dani su u tablici 1. Prosječna vrijednost upijanja vode za uzorke s tragovima kristala bijele boje iznosila je 17,7% (m/m), a za uzorke bez tragova 16,9 % (m/m).</s><s>Tablica 1 - Vrijednosti upijanja vode (wt) za uzorke (1 do 5) s tragovima kristala bijele boje i za uzorke (I do V) bez tragova kristala bijele boje na prijelomnim površinama uzorak</s>
<s>Laboratorijskim analizama utvrđeno je da je na uzorcima na kojima ima igličastih kristala u prosjeku veće upijanje vode nego na uzorcima gdje tih kristala na površini nema.</s><s>3.2 Određivanje modula elastičnosti</s>
<s>Na osnovi krivulja σ/ε izračunan je modul elastičnosti E. Vlačna čvrstoća pojedinog uzorka određena je temeljem izmjerene sile prilikom prijeloma uzorka.</s><s>Karakteristične vrijednosti za modul elastičnosti E i vlačna čvrstoća dane Broj 6, godina 2013</s>
<s>101 su u tablici 2. Inženjerska vlačna čvrstoća Rm, uz uvažavanje nominalne prijelomne površine uzorka, a reducirana vrijednost Rm* izračunana je uz djelomično uzimanje u obzir kose prijelomne površine uzorka.</s><s>Tablica 2 - Karakteristične vrednosti za modul elastičnosti (E) i natezna čvrstoća (Rm) Uzorak</s>
<s>3.3 Pregled prijelomnih površina uzoraka mikroskopom Prvo su optičkim mikroskopom pregledane prijelomne površine s kristalima bijele boje.</s><s>Ustanovljeno je da su kristali igličastog oblika i da se pojavljuju u grupama.</s><s>Izgled je prikazan na slici 4. Slika 4 - Fotografija kristala pregledanih optičkim mikroskopom Svrha pregleda bila je prije svega utvrditi morfologiju kristala koji se pojavljuju na nekim prijelomnim površinama i njihov kemijski sastav.</s><s>Za pregled su pripremljena tri uzorka koja su imala na površini tragove bijelih kristala i jedan uzorak s čistom prijelomnom površinom.</s><s>Rezultati pregleda elektronskim mikroskopom, koji pokazuju morfologiju kristala i čistu prijelomnu površinu bez kristala, dani su na slikama 5a), 5b) i 6a), 6b).</s><s>Slika 7a) prikazuje polje kristala na kojima su izvršene mikrokemijske analize u točki, a na slikama 7b), 7c) i 7d) dani su rezultati tih analiza.</s><s>Na slici 8a) prikazan je spektar površine s kristalima na kojima je izvršena kemijsku analizu EDS.</s><s>Rezultat kemijske analize EDS dan je na slici 8b).</s>
<s>102 povećanje 500 puta, površina s kristalima Slika 5b) - Mikrograf (SEM, SEI s QUANTA 200 3D), povećanje 4000 puta, površina s kristalima - povećanje 1000 puta, površina bez kristala - povećanje 5000 puta, površina bez kristala Slika 7 - a) SEM, SEI mikrograf kristala s JEOL JSM 5610, b), c) i d) EDS analiza u točki na kristalu Broj 6, godina 2013</s>
<s>Iz fotografija prijelomne površine na kojima su prisutni bijeli kristali, pri povećanju 1000 i 5500 puta jasno je da su igličasti kristali po površini raspoređeni neravnomjerno.</s><s>EDS analizom smo ustanovili prisutnost kemijskih elemenata C, O, Mg, Al, Si, S, K, Cu, i Fe.</s><s>EDS analiza uzorka s čistom prijelomnom površinom ukazuje na ravnomjernu prisutnost elementa O po čitavoj površini, elementi Al i S su prisutni u jedva mjerljivoj količini.</s><s>Linijska EDS analiza uzorka sa stvaranjem igličastih kristala pokazuje jaku oscilaciju elemenata S i Ca na mjestima kristala.</s><s>Prisutnost Si na tim mjestima praktično je vrlo mala, prisutan je samo na mjestu gde nema kristala.</s><s>Rezultate EDS analize spektra sa slike 8a) numerički su prikazani u tablici 3, a u tablici 4 dani su rezultati EDS analize na pojedinim kristalima sa slike 7a).</s><s>Tablica 3 - Rezultati EDS analize mikroskopom SIRION NC 400 dani su u masenim % Spektar</s>
<s>Istraživanja mehaničkih osobina pokazala su veliku rasutost rezultata, što potvrđuje opća svojstva za keramičke materijale koji su strukturno heterogeni, porozni i krhki.</s><s>Osnovna sirovina za izradu šupljih opečnih blokova je “opekarska glina” koja sadrži relativno malu količinu kaolinita i mnogo drugih primjesa, kao na primer kvarc, spojeve željeza i kalija.</s><s>Na prijelomnim površinama na kojima su prisutni igličasti kristali utvrđen je kemijski element sumpor.</s><s>Na temelju izvršene kemijske analize i utvrđene izrazito igličaste strukture kristala, možemo pretpostaviti da se radi o mineralu etringitu (trikalcij aluminat trisulfat) – Al2O33CaSO432H2O, koji je nastao kao reakcija kalcij aluminijskog hidrata 3CaO Al2O3 Ca(OH)2 12H2O i otopljenih sulfata u vodi.</s><s>Iz morfološke strukture uočenih kristala na nekim prijelomnim površinama proučavanih uzoraka, jasno je da se radi o sporom rastu.</s><s>Kristali brzog rasta su tanki – kao niti, a kristali sporog rasta su deblji.</s><s>Laboratorijskim analizama uzoraka nije Broj 6, godina 2013</s>
<s>104 dovoljno sigurno dokazana prisutnost minerala etringita.</s><s>Izvršen je mikroskopski pregled i kemijska analiza postupkom EDS koji nije tako siguran kao rendgenska difrakcija (XRD) Š13Ć.</s><s>Na prijelomnim površinama uzoraka utvrđene su veoma male količine etringita.</s><s>Metodom rendgenske difrakcije nažalost nije moguće identificirati etringit ako se javlja u vrlo malim količinama Š14Ć.</s><s>3.4 Proračun temperaturnih opterećenja šupljih opečnih blokova Geometrijski model za proračun prikazan je na slici 9a), a model s mrežom konačnih elemenata na slici 9b).</s><s>Slika 9a) - Pogled na izrađen geometrijski model šupljeg opečnog bloka; b) Pogled na mrežu elemenata proučavanog modela</s>
<s>U proračunima je uzeto u obzir da su šuplji opečni blokovi na stranicama kruto upregnuti u nosače, a na gornjoj i donjoj plohi slobodno.</s><s>U plohama simetrije uzeti su u obzir rubni uvjeti, kao što je to prikazano na slici 10.</s><s>Slika 10 - Razmatrani rubni uvjeti i temperaturna opterećenja Rezultati proračuna utjecaja temperaturnih opterećenja dani su za tri primera koji odgovaraju izmjerenim modulima elastičnosti i izmjerenim vlačnim čvrstoćama materijala.</s><s>Rezultati proračuna za uzorke A1, B2 i C3 dani Tablica 5 - Proračun utjecaja temperature uzorak</s>
<s>Rezultati proračuna temperaturnih opterećenja za uzorak A1 pokazuju da se normalna naprezanja σx pojavljuju kao vlačna na donjoj strani.</s><s>Na slikama 11a) i 11b) prikazana su mjesta na kojima dostižu najveću vrijednost, ali koja je manja od obje vrijednosti na uzorcima izmjerenih vlačnih čvrstoća.</s><s>Slika 11a) - Raspored normalnih naprezanja σx po donjoj strani šupljeg opečnog bloka; b) Usporedna naprezanja u izometričnom pogledu</s>
<s>Promjenjiva naprezanja σpr (von Mises stress) su manji od izmjerenih vlačnih čvrstoća, a prikazani su na slici 11b).</s><s>Pomaci Uy i rezultantna pomicanja prikazana su na slikama 12a) i 12b).</s><s>Vrijednosti su dane u milimetrima i male su.</s>
<s>Slika 12a) - Pomicanja Uy šupljeg opečnog bloka u izometričkom pogledu (u mm); b) Rezultantna pomicanja šupljeg opečnog bloka u izometričkom pogledu (u mm ) Rezultati za uzorak B2 prikazuju veće normalna i usporedna naprezanja, ali koji su manji od izmjerenih vlačnih čvrstoća.</s><s>Na slikama 13a), 13b), 14a) i 14b) dana su pomicanja koja pokazuju mjesta mogućih pojava većih vrijednosti normalnih i usporednih naprezanja i zbog relativnih pomicanja.</s>
<s>Slika 13 a) - Pomicanja Uy šupljeg opečnog bloka u izomeričnom pogledu (u mm); b) Tijek pomicanja Uy na donjoj strani šupljeg opečnog bloka (u mm) Slika 14a) - Rezultantna pomicanja šupljeg opečnog bloka u izometričkom pogledu (u mm); b) Prikaz rezultantnih pomicanja na donjoj strani šupljeg opečnog bloka (u mm) Rezultati za uzorak C3 najslabiji su glede izmjerene vlačne čvrstoće.</s><s>Na slikama 15a) i 15b) prikazana su normalna i usporedna naprezanja na donjoj strani, gdje su se zapravo i pojavila oštećenja šupljeg opečnog bloka.</s><s>Raspored pomicanja koji je dan na slikama 16a) i 16b) potvrđuje takvo stanje.</s><s>Slika 15a) - Raspored normalnih naprezanja x u izometričkom pogledu; b) Usporedna naprezanja u izometričkom pogledu šupljeg opečnog bloka Slika 16a) - Pomicanja Uy šupljeg opečnog bloka u izometričkom pogledu (u mm); b) Rezultatska pomicanja šupljeg opečnog bloka u izometričkom pogledu (u mm) Broj 6, godina 2013</s>
<s>Na slikama 17a) i 17b) prikazan je raspored faktora sigurnosti na modelu s obzirom na Misesovu hipotezu razaranja.</s><s>Slika 17a) pokazuje da je u pretežnom dijelu donje strane faktor sigurnosti manji od 2 (površina koja je na slici obojena crveno), s obzirom na vrijednost vlačne čvrstoće 8,05 MPa.</s><s>Još slabije stanje pokazuje slika 17b), gde je praktično čitava donja strana crveno obojena.</s><s>Iz rezultata koji su dani u tablici 2 također vidimo da su usporedna naprezanja veoma blizu vlačnoj čvrstoći (6,90 MPa).</s><s>Slika 17a) - Raspored prekoračenja faktora sigurnosti (2.00) po donjoj strani šupljeg opečnog bloka (σm=8.50MPa); b) Raspored pekoračenja faktora sigunosti (2.00) po donjoj strani šupljeg opečnog bloka Zaključci</s>
<s>Temeljem prikazanih rezultata proračuna toplinskih opterećenja na šuplje opečne blokove koji su element stropne konstrukcije, zaključujemo da su vlačna naprezanja zbog temperaturnih opterećenja mogli biti glavnim uzrokom oštećenjima na šupljim opečnim blokovima.</s><s>Nije moguće tvrditi da je to jedini uzrok.</s><s>Uzrokom može biti i mineralni sastav materijala od kojega su izrađeni blokovi, a i utjecaj vlage.</s><s>Iskristalizirana sol nastala je u elementima šupljeg opečnog bloka kao naknadna reakcija uzrokovana uporabom objekta.</s><s>EDS analizom utvrđena je prisutnost kemijskih elemenata S i Al, a i morfologija kristala utvrđena elektronskim mikroskopom daje vrlo veliku vjerojatnost da je riječ o prisutnosti minerala etringita.</s><s>Potrebno je upozoriti da su uvjeti za kristalizaciju bili na objektu osigurani tek poslije dvije godine uporabe objekta.</s><s>Zbog aktivnog centralnog zagrijavanja objekta i difuzije vodene pare iz zraka iz zagrijavanih prostorija kroz strop u nezagrijavane prostorije, u materijalu se povećala vlažnost i stvoreni su uvjeti za rast kristala.</s>