Velike zvijeri - ekologija i suživot s njima

Pšeničnik, Ana;Štajdohar, Petra;Tomažič, Iztok

ekologija živali;pouk;osnovne šole;elektronske knjige;info:eu-repo/classification/udc/37.091.3:599.74(035)(0.034.2)

<s>• Učenik može nabrojiti i objasniti prednosti ili važnost prisutnosti velikih zvijeri u ekosustavu • Učenik može nacrtati ekosustav s velikim zvijerima i bez njih MEĐUPREDMETNA POVEZANOST S PREDMETOM</s>
<s>• Razvijaju slikarske sposobnosti i njeguju individualni slikarski izraz • Crtaju oblike prema opažanju, sjećanju i mašti • Razvijaju osjećaj za smisleno uključivanje likovnog motiva u izabranom formatu Pribor:</s>
<s>Nacionalni park Yellowstone u Sjedinjenim Američkim Državama osnovan je 1872.</s><s>Usprkos osnivanju Parka, početkom 20. stoljeća na tome su području istrijebili vukove te su se tamo povremeno pojavljivali samo pojedini primjerci vukova.</s><s>Odsutnost populacije vukova uzrokovala je velike promjene što se tiče raznovrsnosti organizama u tome okolišu.</s><s>Kako jeleni nisu imali predatore (grabežljivce), nije bilo razloga za često kretanje po staništu te su se više zadržavali na određenim područjima.</s><s>Tako je zbog prekomjerne ispaše i hranjenja šumskim mladicama na velikim površinama naglo opala inače velika raznolikost vegetacije.</s><s>U Nacionalni park Yellowstone 1955. godine naselili su 14 vukova, a sljedeće godine još 17.</s><s>Ubrzo po njihovu ponovnom naseljavanju promijenilo se ponašanje jelena i drugih biljojeda.</s><s>Nisu se više zadržavali na otvorenom terenu, gdje bi lako postali plijen vukova, nego su se počeli zadržavati/skrivati i na područjima koja prije nisu često koristili.</s><s>Vegetacija se počela obnavljati i ponovno se povećala biljna raznolikost.</s><s>Mladice drveća rasle su pet puta brže nego do tada.</s><s>U park su se vratile i različite vrste ptica, a taj je prostor postao primjereniji i za druge sisavce: medvjede, zečeve, jazavce, lisice i dabrove.</s><s>Dabrovi su pregradili rijeke i time omogućili još veću raznolikost okoliša te posljedično i raznolikost različitih biljnih i životinjskih vrsta.</s><s>Možemo reći kako se ponovnim naseljavanjem vukova u Yellowstone ekosustav u parku obnovio.</s>
<s>Učenicima pročitajte ili ispričajte istinitu priču o ponovnom naseljavanju vukova u park Yellowstone.</s><s>Razgovarajte o tome zašto su velike zvijeri nužne u ekosustavu, kakva je njihova uloga i kakve su posljedice ako ih odstranimo iz okoliša.</s>
<s>Kao izvor možete koristiti i internetsku stranicu: https://www.sciencedirect.com/science/article/abs/pii/ S0006320711004046</s>
<s>Plijen – životinja koja je uhvaćena za hranu Grabežljivac – životinja koja lovi drugu životinju za hranu Ekosustav – sustav odnosa u prirodi (između žive i nežive prirode)</s>
<s>Ponovno naseljavanje – naseljavanje životinja na područje na kojem su nekad živjele, ali su bile istrijebljene U drugom dijelu neka učenici nacrtaju obris glave (preko cijele stranice) jedne od velikih zvijeri te je preklope.</s><s>U jednoj polovici glave neka nacrtaju ekosustav u kojemu su prisutne velike zvijeri, a u drugoj ekosustav u kojemu nema velikih zvijeri (previše jelena, malo različitih biljaka, manje drugih životinja itd.).</s><s>Razgovarajte tako da učenici dobiju sliku o tome što će nacrtati.</s>
<s>• Promatraju i uspoređuju primjere linija u prirodi, okolišu i u likovnim djelima • Razvijaju osjećaj za upotrebu različitih vrsta linija • Razvijaju osjećaj za uključivanje slikarskog motiva u odabranom formatu Obrazovni ishodi:</s>
<s>• Mogu prepoznati, imenovati i usporediti različita živa bića i okoliše • Znaju potražiti razlike i sličnosti između biljaka i životinja Pribor:</s>
<s>Boja risova krzna je sivkasta s primjesom žute, smeđe ili narančaste, nijansa varira od jedinke do jedinke.</s><s>Za risove je važno da svaka jedinka ima vlastiti uzorak krzna.</s><s>Postoje tri različite vrste uzorka krzna: uzorak sa sitnim točkama, sastavljenim u kružne rozete, točkasti s pojedinim većim crnim točkama i mrljama i uzorak bez izraženih točkica i mrlja.</s><s>Ta raznolikost omogućuje istraživačima međusobno razlikovanje pojedinih risova prepoznajući uzorak krzna, jer je njihov uzorak individualan – kao što je kod ljudi otisak prsta.</s>
<s>Pustite učenicima snimku risa i pokažite više fotografija.</s><s>Podijelite im likovni pribor i dajte upute da svaki učenik oboji risa onako kako ga sam zamišlja.</s><s>Važno je da svaki učenik izabere različiti uzorak – hoće li crtati sitne točke ili crte/mrlje, jer je to cilj zadatka.</s><s>Na kraju sata usporedite sve radove.</s><s>Učenici će lako uočiti da nijedan ris nije potpuno jednak.</s><s>Objasnite da je tako i u prirodi svaki ris ima svoj (individualni) uzorak krzna.</s><s>Opišite također u kakvom okolišu ris živi te da mu uzorak krzna pomaže pri uklapanju s okolišem.</s>
<s>Uzorci – nešto što se pravilno ponavlja na podlozi Životni prostor – prostor u kojem se životinje kreću, hrane, razmnožavaju itd.</s>
<s>• Nauče da se ljudi i životinje rode ili okote, rastu, imaju potomke, stare i umiru • Nauče da životinje imaju potomstvo, koje nastaje parenjem mužjaka i ženke, te da su im potomci slični • Nauče da sva živa bića umiru te se nakon smrti razgrade • Istražuju, definiraju i objašnjavaju događaje i promjene u različitim godišnjim dobima Obrazovni ishodi:</s>
<s>Učitelj izabere ciljeve iz cjelina Razvijanje razgovornih vještina, Razvijanje vještina slušanja, Razvijanje govornih vještina, Razvijanje vještina čitanja i pisanja i Razvijanje jezičnih i stilskih vještina Sadržaj:</s>
<s>Vukovi se pare od siječnja do ožujka, jednom godišnje.</s><s>U čoporu se pare samo alfa mužjak i ženka.</s><s>Vučica je bređa 62 – 64 dana, a mladunce okoti u brlogu.</s><s>U leglu je obično 4 – 8 mladunaca, koji su slijepi.</s><s>Za njih se brinu i mužjak i ženka, a pomažu im i njihovi stariji braća i sestre.</s><s>Vukovi spolno dozriju s dvije godine.</s><s>Njihov životni vijek je oko 10 godina, a u zatočeništvu često i više.</s><s>Medvjedica doseže spolnu zrelost s 3 – 5 godina.</s><s>U razdoblju parenja od svibnja do srpnja veliki stariji mužjaci pare se s više ženki, a ženke se mogu pariti s više mužjaka.</s><s>Ženka je bređa 7 - 9 mjeseci.</s><s>Medvjedica okoti mladunce tijekom zimskog mirovanja - obično 1 - 3 mladunca, rijetko više.</s><s>Mladunci su pri rođenju jako mali i teže tek oko 300 do 400 grama.</s><s>Medvjedica se o njima brine do oko 1,5 godine.</s><s>Medvjedi mogu živjeti u prirodi do oko 20 godina, a u zatočeništvu i puno duže (40 - 50).</s><s>Risovi se pare između veljače i ožujka.</s><s>Ženka nakon dva mjeseca u skloništu među kamenjem ili korijenjem okoti 2 - 3 mladunca.</s><s>Kad je u opasnosti, prenese ih drugdje, kao i domaća mačka.</s><s>Mladunci su s 10 mjeseci sposobni za samostalan život.</s><s>Spolno dozriju s dvije godine.</s><s>Risov životni vijek je oko 10 – 12 godina, u zatočeništvu i do 20.</s>
<s>U razdoblju parenja ženka se obično tjera 2 - 3x. U pravilu izabere najvećega i najjačega mužjaka, ali se može pariti i s različitim mužjacima.</s><s>Isto tako, mužjak se može pariti s više ženki.</s><s>Tako mladunci u leglu mogu imati različite očeve.</s><s>Ženka je plodna kratko vrijeme.</s><s>Pari se s mužjakom koji je u tom trenutku blizu.</s><s>Pojedini mužjak može se iste godine pariti s više ženki.</s>
<s>Učenicima predstavite životne cikluse triju vrsta velikih zvijeri: vuka, medvjeda i risa.</s><s>Zatim pripremite kartice s fotografijama i opisima svake vrste životinja.</s><s>Svaki učenik dobije svoju karticu i pokuša odgonetnuti u koju se skupinu mora rasporediti (skupina VUKOVI, MEDVJEDI, RISOVI).</s><s>Članovi pojedine skupine drugim članovima iste skupine predstavljaju sadržaj sličice i pokušaju se posložiti po redu kako slijede razdoblja u životnom ciklusu životinje.</s><s>Svaka skupina treba pripremiti kratku prezentaciju životnoga ciklusa životinje i predstaviti je članovima drugih skupina.</s><s>S učenicima možete ponoviti mjesece i godišnja doba.</s>
<s>Mužjak/ženka – životinja muškog/ženskog spola Alfa par – mužjak i ženka koji su roditelji u vučjem čoporu Parenje – spolni odnos životinja</s>
<s>Koćenje – izraz koji se kod životinja upotrebljava umjesto rođenja Čopor – skupina životinja iste vrste koje žive skupa – primjer su vukovi, gdje čopor čini jedna vučja obitelj Trudnoća/skotnost – vrijeme razvoja ploda u majčinu tijelu, koje može različito trajati Ženka sama brine o mladuncima godinu i pol.</s><s>Ženka za vrijeme zimskog sna u brlogu okoti od 1 do 4 Ženka se pari s više mužjaka.</s>
<s>Ženka se pari s jednim ili više partnerom.</s><s>U čoporu se pari samo alfa par – alfa mužjak i ženka.</s><s>Ženka okoti 1 do 3 mladunca u šupljinama među stijenama ili korijenjem.</s>
<s>• Znaju točno uočiti, opisati i imenovati kretanje životinja te ga povezati s ponašanjem životinja (primjerice, hod, trk, lov, skrivanje, hranjenje, spoznavanje podražaja u okolišu (osjetila), briga o potomstvu itd.), • Znaju uočiti i opisati kako nastaju tragovi kretanja i što ih uzrokuje Obrazovni ishodi:</s>
<s>• Oponašaju razne predmete, životinje, pojave i pojmove u prirodi • Opušteno izvode prirodne oblike kretanja • Testiraju svoje sposobnosti kontroliranja tijela i izražavanja pokretom • Oblikuju pozitivne obrasce ponašanja (tolerantno i prijateljsko ponašanje u grupi, poštivanje pravila igre i sportskog ponašanja, odgovorno korištenje sportske opreme, odgovoran odnos prema prirodi i okolišu) Pribor:</s>
<s>• Znaju da životinje za život trebaju vodu, hranu, zrak i svoj životni prostor • Znaju objasniti kako ljudi utječu na prirodu • Znaju opisati kako pravilno gospodariti otpadom, zaštititi i održavati okoliš Pribor:</s>
<s>Učenicima pokažite različite videozapise kretanja (gibanja) velikih zvijeri.</s><s>Neka traže i uoče razlike u načinu hoda medvjeda, risa i vuka.</s><s>Zatim i sami neka oponašaju kretanje.</s><s>Sljedeći videozapisi prikazuju specifične načine ponašanja velikih zvijeri, primjerice trljanje, markiranje.</s><s>Učenici ponovno oponašaju različite načine ponašanja velikih zvijeri.</s><s>Slijedi igra pantomime.</s><s>Učenik treba prikazati jednu od velikih zvijeri tako da oponaša karakteristično kretanje te životinje.</s><s>Zatim prikažite videosnimke medvjedica s mladuncima.</s><s>Neka učenici promatraju kako se mladunci ponašaju s majkom.</s><s>Trebaju uočiti kako je cijelo vrijeme oponašaju.</s><s>Slijedi igra oponašanja.</s><s>Jedan od učenika je „mama medvjedica“, ostali su njezini mladunci.</s><s>Što mama učini, mladunci oponašaju.</s><s>Medvjeđi hod: https://www.youtube.com/watch?v=916EEPKXFS0 Medvjedica s dvama mladuncima: https://www.youtube.com/watch?v=7jXzwivXlpI Medvjedići se igraju: https://www.youtube.com/watch?v=9gfOZIoFjs0 Risovo hranjenje i čišćenje: https://www.youtube.com/watch?v=IqofhUbzIcM Risovo obilježavanje teritorija: https://www.youtube.com/watch?v=IbOYd8fzl1U Zavijanje vukova: https://www.youtube.com/watch?v=o7mFNciQR4U Igra, međusobno lovljenje mladunaca: https://www.youtube.com/watch?v=glHSUbPbDI4 https://www.youtube.com/watch?v=rj-_Osd7Fts Promatranje, trčanje, njuškanje: https://www.youtube.com/watch?v=KAHJzJJPUPg TEORIJSKA PODLOGA:</s>
<s>Medvjedi pri hodu staju na cijelo stopalo.</s><s>Jako su dobri penjači i brzo trče (do 50 km/h).</s><s>Hranu traže njuhom, jer im je njuh najrazvijenije osjetilo.</s><s>Medvjedice s mladuncima jako su oprezne i zaštitnički nastrojene.</s><s>Mladunci od mame uče kako preživjeti ponajprije promatranjem i oponašanjem njezina ponašanja.</s>
<s>Vukovi su jako dobri trkači.</s><s>Plijen love u čoporu, obično tako dugo dok ga ne izmore progonom.</s><s>Mogu trčati brzinom do 64 km/h. Vukovi su teritorijalne životinje, što znači da brane i označavaju svoje područje.</s><s>Svoj teritorij označavaju zavijanjem, uriniranjem, izlučivanjem i grebanjem i upozoravaju druge vukove da je to područje već zauzeto.</s>
<s>Ris lovi iz zasjede ili vrebajući.</s><s>U lovu lovi plijen u eksplozivnom trku, a ako ga ne uhvati, odustaje nakon nekoliko stotina metara.</s><s>Poput vukova, i risovi su teritorijalne životinje, koje svoje područje označavaju urinom i trljanjem o različite predmete.</s><s>Ris se najviše oslanja na vid TEORIJSKA PODLOGA:</s>
<s>Sukobi između čovjeka i medvjeda mogu biti izuzetno raznoliki, a često proizlaze iz načina na koji medvjedi traže hranu i hrane se.</s><s>Na rasprostranjenost i učestalost sukoba, osim količine i dostupnosti antropogene hrane (ljudske hrane ili njenih otpadaka), mogu utjecati osobine staništa, krajobrazna struktura (preklapanje staništa medvjeda i naselja) te gustoća naseljenosti medvjeda.</s><s>Otpaci kao izvor hrane često mogu privući medvjede u blizinu naselja.</s><s>Kako bi medvjedi ostali divlji i plahi, čime se sprečavaju potencijalne konfliktne situacije, s otpacima hrane moramo odgovorno gospodariti, primjereno ih osigurati te ih odlagati na za to namijenjena mjesta.</s><s>U sklopu projekta LIFE DINALP BEAR nastali su spremnici za otpatke i kompost „otporni na medvjede“, koji dokazano onemogućavaju medvjedima da dođu do hrane.</s>
<s>Tristo dlakavih medvjeda, kakav dan!</s><s>Tako sam sita da jedva pomičem šapu dok pišem.</s><s>Daj da ti opišem što mi se nevjerojatno danas dogodilo.</s><s>Ujutro sam se probudila tako gladna da bih mogla pojesti cijeloga vola, iako puno više volim biljke i insekte.</s><s>Jedva sam izašla iz brloga, jer su me noge još uvijek boljele od jučerašnjeg dana.</s><s>Ali željela sam dobar doručak.</s><s>Zato sam krenula na put.</s><s>Odlučila sam da ću danas krenuti u drugom smjeru – možda na tome šumskom putu budem imala više sreće.</s><s>Odlučila sam napeti sva osjetila, pogotovo nos i uši, kako bi mi pomogli da pronađem dobar obrok.</s><s>Već sam prešla dobar dio puta kada sam nanjušila nešto drugačije.</s><s>To nije bio miris šumskih plodova, kukaca ili svježe trave... bilo je to nešto novo.</s><s>Slijedila sam svoju njušku i sa svakim korakom su mi sve više rasle zazubice.</s><s>Kako je miris postajao jači, tako su se povećavali i neobični zvukovi i buka, koji zasigurno nisu dolazili od životinja, koje poznajem.</s><s>Bilo me je pomalo strah, ali glad je bila jača.</s><s>Polako se smračivalo, a šuma je postajala sve rjeđa.</s><s>Iznenada sam se našla na rubu šume, a ispred sebe ugledala sam velike kamene kocke iz kojih je pri vrhu izlazio dim, kao kod šumskih požara, ali manji.</s><s>Skupila sam hrabrost i približila im se, jer je taj primamljivi miris dolazio baš odande.</s><s>Pored tih kocki nalazile su se manje kocke, koje sam s lakoćom prevrnula!</s><s>I kako je tamo mirisalo.</s><s>A bilo je i fino!</s><s>Pojela sam sve što sam pronašla u toj crnoj kocki.</s><s>Koliko različitih okusa!</s><s>Zasigurno ću se vratiti i sutra.</s><s>I kada budem imala mladunce, i njima ću pokazati to mjesto – jer hrane ima dovoljno za sve!</s><s>No, sada laku noć, dnevniče!</s><s>Noćas ću spavati kao puh!</s><s>PITANJA KOJA UČITELJ MOŽE POSTAVITI UČENICIMA: Kako se osjećala medvjedica?</s>
<s>Kako strašan dan!</s><s>Šapa mi se još uvijek trese od straha.</s><s>Još nikada nisam bila ovako prestrašena.</s><s>Kad sam se probudila, najprije sam pomislila da sam sanjala jučerašnji čudesni dan.</s><s>No, ta je hrana bila prava i ukusna i jedva čekam da se opet vratim.</s><s>Bez problema kliznula sam iz brloga i veselo se uputila prema velikim kamenim kockama.</s><s>Danas mi se put učinio puno duži nego jučer, ali ipak sam stigla do cilja.</s><s>I nećete vjerovati, crne su kocke ponovo bile pune hrane!</s><s>Kao da su se napunile čarolijom ili je, pak, hrana u njima narasla, kao jabuka na drveću.</s><s>Prevrnula sam prvu kocku i odjednom je ispraznila, pa sam se uputila prema drugoj.</s><s>Dok sam se gostila svakakvom finom hranom, iza sebe sam čula glasne zvukove.</s><s>Podigla sam glavu iz hrpe hrane i ugledala neobičnu pojavu.</s><s>Odmah sam znala da je to čovjek.</s><s>Ljude prepoznajem po koži s malo dlaka ili bez njih i odvratnom smradu.</s><s>Tada je počelo!</s><s>Nešto je glasno eksplodiralo i pojavila se još jedna pojava, koja je zavikala: „To je opasan medvjed, moramo ga ubiti“.</s><s>Pomoću velike palice ta je osoba „napravila“ pucanj s kojim je razbila crnu kutiju pored mene tako da je ukusna hrana poletjela u zrak.</s><s>Tada sam znala da moram bježati.</s><s>Trčala sam brzo kao nikada do tada.</s><s>„Što prije u šumu“, mislila sam, tamo ću se lako sakriti i biti sigurna.</s><s>I srećom mi je to i uspjelo.</s><s>Hm, sada ne znam trebam li hranu nadalje radije tražiti u šumi?</s><s>Ali što, kad je toliko dobre hrane kod velikih kamenih kocki...</s><s>PITANJA KOJA UČITELJ MOŽE POSTAVITI UČENICIMA: Kako se osjećala medvjedica?</s>
<s>Je li medvjedica zbilja opasna za ljude?</s><s>Što misliš tko se više preplašio?</s><s>Ljudi medvjedice ili medvjedica ljudi?</s><s>Što bi savjetovao/la medvjedici, a što ljudima?</s>
<s>Prošlo je nešto vremena od onoga strašnog dana.</s><s>Opet sam bila jako gladna i razmišljala sam hoću li se opet uputiti do tih čudesnih kocaka punih fine hrane.</s><s>Znam da sam se zadnji put jako prestrašila, ali kako sam bila jako gladna, nisam mogla odoljeti iskušenju.</s><s>Oprezno sam krenula prema crnim kockama na rubu šume.</s><s>Cijelo sam vrijeme bila oprezna i tražila sam miris tih zastrašujućih ljudi.</s><s>Uspjela sam doći skroz do crnih kocki, pazeći na to hoću li osjetiti ljudski miris.</s><s>A onda iznenađenje!</s><s>Kocku sam htjela prevrnuti kao i prije, ali iz nje nije ništa izašlo.</s><s>Tako je divno mirisala, da su mi sline curile, ali do hrane nisam mogla doći.</s><s>Kocku sam gurala, prevrtala, udarala po njoj, no ništa nije pomoglo.</s><s>Nakon puno pokušaja morala sam odustati i praznoga želuca vratiti se natrag u šumu.</s><s>Odlučila sam da je to bio moj zadnji pokušaj tako neuspješne i opasne potrage za hranom.</s><s>Od sada nadalje hranu ću radije tražiti samo u šumi.</s>
<s>Danas je bilo zaista grozno.</s><s>Noge me baš jako bole, jer sam prehodala 15 kilometara.</s><s>Cijeli sam dan tražila hranu, a našla sam samo šapu šumskih plodova i gorku travu.</s><s>Joj.</s><s>Dugo nisam bila ovako gladna.</s><s>Pa tek sam se probudila iz zimskog sna!</s><s>Što bih dala za košnicu punu pčelinjih ličinki!</s><s>Moram još malo čekati da sunce jače grije, a šuma bude punija poslasticama.</s><s>Kad bih barem malo lakše došla do svoje hrane.</s><s>Jako volim biti u šumi.</s><s>Tu imam mir od ljudi i potrebnu tišinu.</s><s>Tu se svatko brine za sebe.</s><s>Srne pasu travu, divlje svinje prekopavaju zemlju, djetlići probijaju rupe u drveću, drveće raste i radi nam hladovinu – u mome staništu svaka vrsta ima posebnu ulogu.</s><s>Samo ponekad želim da si pronađem puuuuuuno hrane, pa bih onda ostatak dana mogla odmarati, a ne hodati okolo i tražiti nešto za pod zub.</s><s>Zbilja se nadam da ću sutra imati više sreće.</s><s>No, sada, moj dragi dnevniče, moj želudac koji kruli i ja želimo ti laku noć.</s>
<s>• Znaju sigurno i pravilno koristiti alate i pribor • Crtaju, skiciraju, izrađuju i testiraju svoje proizvode te predlažu poboljšanja Pribor:</s>
<s>Velike zvijeri, kao što su ris, vuk i medvjed, trebaju za život jako puno prostora na kojem traže hranu i zato imaju veliki životni prostor.</s><s>Prometna mreža, naselja i poljoprivredne površine rascjepkavaju prirodna staništa na manje, izolirane dijelove te među njima stvaraju više ili manje prohodne barijere.</s><s>To u velikoj mjeri „osjete“ upravo velike zvijeri zbog velikih životnih prostora.</s><s>Svime navedenim oni su često fragmentirani ili rascjepkani na manja područja.</s><s>Životinje koje se kreću kroz svoj životni prostor ili mladunci koji napuštaju prostor svojih roditelja često su prisiljeni prelaziti ceste, područja blizu naselja i otvorene poljoprivredne površine.</s><s>Najveće prepreke za kretanje čine im prije svega ograđene autoceste, čime se štite sudionici u prometu od mogućih sudara sa životinjama, ali istodobno onemogućuju životinjama da prijeđu preko njih.</s><s>Za očuvanje populacije svih triju zvijeri, tj. uspješnoga parenja, miješanja nasljednosti (gena) i raspoređivanja mladih životinja na nova područja i područja na kojima su uginule druge odrasle jedinke iznimno je važno omogućiti prijelaz jedinkama na cijelom području populacije, kao i izvan nje.</s><s>Zeleni mostovi i ostali prijelazi (podvožnjaci, nadvožnjaci, viadukti, tuneli) preko takvih prepreka (npr. ograđenih autocesta) stoga su presudni za siguran prelazak životinja između pojedinih dijelova njihova staništa i šire.</s><s>Autoceste u Hrvatskoj predstavljaju najveću prepreku jer sprečavaju ili otežavaju prijelaz životinja između jednog područja u drugo područje – dakle među prostorima na kojima su raširene velike zvijeri u Hrvatskoj.</s><s>Autocesta i regionalne ceste predstavljaju i opasnost za životinje, jer na njima životinje mogu stradati, što smanjuje brojnost populacije određene vrste.</s><s>To je posebno važno za očuvanje populacije risova, koji su u Hrvatskoj i Sloveniji iznimno ugroženi (trenutačno tu živi oko 100 risova), a za očuvanje tako malobrojne populacije važna je svaka jedinka.</s><s>Mjera koja pripomaže rješavanju toga problema i očuvanju velikih zvijeri je gradnja zelenih mostova ili prijelaza za divlje životinje, koji im omogućuju siguran prelazak takvih prepreka.</s>
<s>Životni prostor – područje različite veličine u staništu pojedine vrste koje pokriva potrebne životne uvjete za preživljavanje i razmnožavanje jedinke; veličina životnog prostora ovisi o količini dobara (prije svega hrane) te se mijenja kroz godine ili život jedinki</s>
<s>Disperzija – preseljenje pojedinih jedinki na dalja područja, daleko od matičnog životnog prostora (npr. traženje vlastitog teritorija ili partnera kod mladih životinja) Fragmentacija – ili rascjepkanost je pojam koji opisuje smanjivanje, omeđivanje i dijeljenje staništa (životnog prostora) vrsta, najčešće zbog promjena u prostoru koje uzrokuje čovjek: gradnja prometnih mreža, gradnja i širenje naselja, industrijskih zona, rekreacijskih površina i poljoprivrednih površina Pregažene životinje – živali, ki so poginile zaradi trka z vozilom na železnicah, cestah ali avtocestah Populacija – skupina jedinki iste vrste koje žive na određenom prostoru u isto vrijeme U drugom dijelu učitelj pokaže učenicima fotografiju zelenog mosta i započinje razgovor: • Što prikazuje fotografija?</s>
<s>• Kako djeluje i koliko bi moglo biti učinkovito to rješenje?</s><s>Učitelj podijeli učenike u skupine po dva ili tri učenika.</s><s>Svaka će skupina izraditi svoju maketu zelenoga mosta (skupa s nacrtom).</s><s>Mogu koristiti različite otpadne (karton, stiropor, papir...) i prirodne (mahovina, smreka, kamenje...) materijale.</s>
<s>• Prije sastavljanja teksta razmišljaju o okolnostima komunikacije i o karakteristikama vrste teksta, pri pisanju izabiru odgovarajuće jezične elemente za okolnosti i vrstu teksta Obrazovni ishodi:</s>
<s>Vrste velikih zvijeri koje žive na području Hrvatske po mnogočemu se razlikuju.</s><s>Jedna od razlika je i način traženja hrane, odnosno oslanjanje na različita osjetila.</s><s>Dolje su opisi pojedine vrste životinja i primjeri osjetila na koja se najviše oslanjaju u potrazi za hranom.</s>
<s>RISOVI svoj plijen opažaju većinom vidom i sluhom.</s><s>Ris lovi u sumrak i noću, stoga je njegov vid prilagođen gledanju pri slabom osvjetljenju, ali dobro vidi i danju.</s><s>Zbog velike zjenice, u oko ulazi više svjetlosti, a prilagođeno cilijarno tijelo omogućuje ekstremne prilagodbe leće.</s><s>Posebnost kod životinja koje su često aktivne u tami (i kod risova) je reflektirajući sloj iza osjetila za svjetlost u oku, koji se zove tapetum lucidum.</s><s>To je sloj s posebnim stanicama od kojih se odbija svjetlost i ponovo nadražuje osjetne stanice pred njima.</s><s>To pojačava vizualni podražaj i životinjama omogućuje nastanak bolje slike u sumrak i noću.</s><s>VUKOVI svijet najbolje opažaju kroz mirise, istovremeno se u lovu oslanjaju i na vid.</s><s>Duža njuška omogućuje veću površinu mirisnih osjetilnih stanica i posljedično bolji njuh.</s><s>Za grabežljivce je jako važan i dubinski (prostorni) vid, stoga je smještaj očiju pomaknut na prednji dio glave (frontalno), što je karakteristično za zvijeri.</s><s>Upravo zbog takvog smještaja očiju vuk (kao i ris i medvjed) može vrlo precizno odrediti udaljenost plijena.</s><s>MEDVJEDI od svih osjetila imaju najbolje razvijen njuh, dok im je vid najslabije razvijen, pa se u potrazi za hranom ne oslanjaju baš na vid.</s><s>Osim dužom njuškom, površina mirisnih osjetilnih stanica kod medvjeda povećana je i naboranim nosnim epitelom (tj. slojem osjetilnih stanica na površini nosne sluznice).</s><s>Jačina njuha nije uvjetovana samo veličinom površine na kojoj su osjetilne stanice, nego i centrom mirisa (olfaktivnim) u mozgu.</s><s>On je kod medvjeda pet puta veći u odnosu na čovjeka, usprkos tomu što je mozak medvjeda velik kao trećina čovjekova.</s><s>Kako biste to lakše shvatili, zamislite da psi i vukovi imaju 100 puta jači njuh od ljudi, a medvjedi 2000 puta.</s>
<s>Učitelj predstavi učenicima osjetila i naglasi osobitosti pojedinih osjetila kod velikih zvijeri.</s><s>Pri tome se može koristiti različitim fotografijama i snimkama s interneta.</s>
<s>‘‘Što bi u mome životu bilo drugačije kad bih vidio kao ris.’‘ Svaki učenik najprije napiše natuknice za tekst.</s><s>Može si pomoći s pitanjima: • Koje bih osjetilo imao/la najbolje razvijeno? • Zašto baš to osjetilo?</s>
<s>Reflektirajući sloj u oku – sloj specijalnih stanica koje sadrže kristale i zbog toga odbijaju svjetlost Cilijarno tijelo – središnji dio oka u kojem je pričvršćena leća.</s><s>S mišićima cilijarnog tijela leća se prema potrebama mijenja i oštri sliku Duboki vid – vid koji imaju organizmi s frontalno smještenim očima i koji omogućuje preciznu predstavu o udaljenosti promatranih objekata</s>
<s>Osjetilne stanice – stanice koje osjete podražaje iz okoliša i pretvaraju ih u signal, koji se preko živčanog sustava prenese do mozga Nosni epitel – vanjski (površinski) sloj stanica unutar nosa Olfaktivni (mirisni) centar – struktura u mozgu koja obrađuje informacije o mirisima, a nalazi se u mozgu tik iznad nosa ČIJI JE TO TRAG?</s>
<s>U šumi živi jako puno različitih životinja, koje je često teško vidjeti.</s><s>Ipak, u njoj se mogu naći razni tragovi životinja i drugi znakovi koje životinje ostave iza sebe.</s><s>Lovci i istraživači mogu, poznavajući tragove i druge znakove prisutnosti većeg broja sisavaca i ptica, prepoznati koja je vrsta životinja bila prije njih na određenome mjestu, koliko je bilo životinja u grupi, a mogu pokušati pogoditi i njihovu starost, spol, visinu te težinu.</s><s>Poznavajući izgled otiska tragova pojedine životinjske vrste, možemo zaključiti koja je životinja bila prisutna na određenom području.</s><s>Kako bismo naučili koji trag pripada kojoj životinjskoj vrsti, potrebno je dobro poznavati karakteristike pojedine životinjske vrste.</s><s>Dolje su opisani tragovi triju velikih zvijeri u Hrvatskoj i glavnih vrsta plijena risa i vuka.</s>
<s>• Pomoću umjetničkih djela, likovnih radova drugih učenika i uzimajući primjere iz prirode i okoliša upoznaju umjetničke pojmove povezane s oblikovanjem na površini • Izrađuju matrice od različitih materijala, pa ih otisnu Pribor:</s>
<s>Otisak risove šape okruglog je oblika.</s><s>Dugačak je i širok 6 – 8 cm.</s><s>U otisku se pored središnjeg jastučića vide četiri jastučića prstiju, nema vidljivih pandži.</s><s>Risovi (kao i većina drugih vrsta mačaka) pri hodu povlače pandže u kožne nabore, što im omogućuje nečujno hodanje kad vrebaju plijen.</s><s>Ponekad možemo opaziti pandže na strmijim ili klizavim površinama, pa je zato potrebno provjeriti više otisaka.</s>
<s>Trag vučje šape duži je nego širi.</s><s>Dugačak je 8 – 12 cm, a širok 7 – 10 cm.</s><s>Kod vuka su vidljiva četiri jastučića prstiju, na čijem se kraju vide pandže i središnji jastučić.</s><s>Ponekad se zbog podloge trag ne vidi u cijelosti, pa je karakteristike potrebno provjeriti na više otisaka.</s><s>Vučji trag sličan je psećem, koje često možemo prepoznati po tome što su u blizini ljudskih tragova – tragova vlasnika psa.</s><s>Vučji tragovi pouzdanije se mogu prepoznati ako ih dugo slijedimo, pri čemu stručnjaci mogu prepoznati „štedljiviji“ način kretanja vukova pravocrtno, bez „nepotrebnog trčanja“ pasa lijevo i desno te naprijed i natrag do vlasnika – čovjeka.</s>
<s>Lijevo – otisnuti vučji trag na kojem se vide četiri jastučića prstiju i pandže; u sredini – vučji trag u snijegu u odnosu na veličinu rukavice; desno – pravocrtni vučji trag na šumskoj cesti, gdje je vidljivo korištenje šumskih staza za kretanje na velikim udaljenostima.</s>
<s>Lijevo – odlijev risova traga okruglog oblika, na kojem se vide četiri prsta, nema vidljivih pandži; u sredini - risov trag na šumskoj cesti, gdje je vidljivo korištenje šumskih staza za kretanje na velikim udaljenostima –; desno – pravocrtni risov trag u ravnoj liniji na deblu</s>
<s>Otisak medvjeđe prednje i stražnje šape se razlikuje.</s><s>Na obje je vidljivo pet prstiju, na čijem su kraju vidljive velike pandže.</s><s>Prednja šapa je dugačka 10 – 18 cm, a stražnja je duža (između 13 – 25 cm) i gotovo podsjeća na bosonogog čovjeka.</s><s>I prednja i stražnja šapa široke su 9 – 17 cm.</s><s>Kako se medvjed oslanja na cijeli taban, u tragu stražnje noge vidi se cijelo stopalo do pete (u cijelosti se otisne i prednja šapa).</s><s>Zbog velike težine životinje, tragovi su obično dobro otisnuti i jako se dobro vide.</s>
<s>Srna i srnjak imaju manje tragove od jelena i košute.</s><s>Veličina traga mužjaka i ženke je slična.</s><s>Dužina je između 4,5 i 5 cm, širina između 3 i 4 cm.</s><s>Na tragu se vide dva otiska papaka (treći i četvrti prst).</s><s>Vanjski je rub blago izbočen, a papak se postupno sužava u šiljasti vrh.</s><s>Ponekad se (u snijegu, blatu ili pri trčanju) na stražnjem dijelu traga mogu vidjeti i drugi i peti prst (rudimentirani prsti), koji su manji i uži od otiska prva dva prsta.</s>
<s>DIVLJA SVINJA širok 5 – 6 cm.</s><s>I kod mužjaka (jelena) i kod ženke (košute) u otisku se vide dva prsta (treći i četvrti), koje zovemo papak.</s><s>Ponekad se (u snijegu, blatu ili pri trčanju) na stražnjem dijelu traga mogu vidjeti i drugi i peti prst (rudimentirani prsti), koji su manji i uži od otiska prva dva prsta.</s>
<s>Trag divlje svinje dugačak je 6 – 9 cm, a širok 5 – 7 cm.</s><s>Na tragu se uvijek vide četiri prsta i dva široka papka (treći i četvrti prst) te dva manja rudimentirana prsta na stražnjem dijelu traga (drugi i peti prst).</s><s>Rudimentirani prsti nalaze se iza glavnih papaka i za razliku kod jelena i srna širi su od prednjih papaka.</s>
<s>Lijevo – otisak prednje medvjeđe šape s vidljivih pet jastučića prstiju i pet pandži; u sredini – otisak stražnje medvjeđe šape s jednako vidljivih pet jastučića prstiju i pet pandži; desno – otisak prednje i stražnje medvjeđe šape u blatu.</s><s>Na svim je otiscima vidljivo da medvjed staje na cijelo stopalo.</s><s>Lijevo – odljev srnjakova traga, na kojem se vide prednji (treći i četvrti) prsti ili papak; desno – fotografija srnjakove noge, na kojoj se vidi papak i rudimentirani prsti.</s><s>Lijevo – odljev traga jelena, na kojem se vide prednji (treći i četvrti) prsti ili papak; u sredini – trag jelena u blatu; desno – fotografija noge jelena, na kojoj se vidi papak i rudimentirani prsti.</s><s>Odljev traga divlje svinje na kojem se vide veći prednji (treći i četvrti) prsti ili papak te manji rudimentirani prsti (drugi i peti prst) na stražnjem dijelu noge.</s>
<s>Učenike podijelite u manje skupine (po četiri učenika).</s><s>Unutar svake skupine dva učenika dobiju fotografije životinja, a druga dva fotografije tragova.</s><s>Prvi par pokušava otkriti o kojoj vrsti životinje je riječ, a drugi kojoj vrsti životinja pripadaju tragovi.</s><s>Zatim se oba para unutar skupine ujedine i pokušavaju otkriti koja fotografija (životinja) pripada pojedinom otisku.</s><s>Učenici u razmjeru 1:1 nacrtaju otiske životinja na temelju fotografija i opisa iz teorijskih ishodišta.</s><s>Svaki si učenik izabere trag neke životinje i izradi ga.</s><s>Na radnom listu povežu fotografije životinja s odgovarajućim otiscima.</s><s>Zajedno s učenicima provjerite rješenja.</s><s>Poveži trag životinje s fotografijom životinje kojoj trag pripada.</s><s>Poveži trag životinje s odgovarajućim opisom traga.</s>
<s>Papak – rožnati prednji dio prsta na kojem hodaju spomenute životinje (papkari) Rudimentirani prsti – drugi i peti prst kod papkara, koji su pomaknuti natrag i gore.</s><s>Kod većine životinja rudimentirani prsti se ponekad otisnu u tlu (u snijegu, blatu ili pri trčanju), dok se kod divlje svinje u pravilu uvijek otisnu.</s>
<s>• Znaju sastaviti jednostavne prehrambene lance te ih povezati u prehrambene mreže • Znaju objasniti važnost isprepletanja prehrambenih lanaca u prehrambene mreže za ravnotežu u prirodi • Znaju objasniti važnost razlagača u kruženju tvari u prirodi i objasniti kako razlagači pridonose stvaranju plodnoga tla Obrazovni ishodi:</s>
<s>Kako se aktivnost odvija u dva dijela, tako je naveden i pribor. • Izrađeni „lančići“ (učitelj će fotografije različitih biljaka i životinja za lančiće pronaći na internetu.</s><s>Predloženi organizmi za „lančiće“ su: bukva, hrast, trava, krkavina, zec, srna, košuta, puh, vjeverica, gusjenica, hrušt, puž, velika sjenica, kukavica, zidna gušterica, kuna, jazavac, lisica, ris, vuk, medvjed…) • Karton ili deblji papir</s>
<s>Žive organizme u ekosustavu, što se tiče prehrane, dijelimo na proizvođače, potrošače i razlagače.</s><s>Proizvođači su biljke, neki jednostanični eukarioti (alge) i neke bakterije.</s><s>Proizvođači sami stvaraju hranjive sastojke.</s><s>Energiju za stvaranje hranjivih sastojaka (šećera), uz rijetke iznimke, dobivaju od svjetlosti.</s><s>Potrošači dobiju hranjive sastojke tako da jedu biljke ili druge životinje.</s><s>Kada biljke ili životinje uginu ili umru, razgrade ih razlagači.</s><s>To su neke životinje, gljive i bakterije.</s><s>Što se tiče načina prehranjivanja, organizmi su povezani u prehrambene lance.</s><s>Oni se sastoje od tri do pet članova.</s><s>Na početku hranidbenoga lanca je proizvođač.</s><s>Zatim slijede potrošači.</s><s>Prvi u redu je potrošač koji se hrani biljkama (biljojed).</s><s>Onda slijede potrošači koji se hrane životinjama (mesojed ili svejed).</s><s>Kad biljke ili životinje umru, razgrade ih razlagači.</s><s>Razlagači tvari razgrađuju tako da ih kao hranu (gnojivo) opet mogu iskoristiti proizvođači (npr. biljke).</s><s>Proizvođači (biljke) velik dio stvorene energije iskoriste za vlastiti rad.</s><s>Zato potrošači (životinje) koji jedu biljke od njih dobivaju još manji udio energije i tvari koje su proizvođači dobili od sunca.</s><s>I životinje od biljaka dobiju toliko tvari i energije koliko biljka treba za izgradnju vlastitog tijela te je, primjerice, pohranjena u lišću, stabljici, biljnim izlučevinama…</s><s>Taj se postupak može prikazati pomoću gornje slike.</s><s>Potrošač I. reda hrani se biljkama i na taj način dobiva samo mali dio energije koju je biljka dobila od svjetlosti.</s><s>Potrošač II. reda, koji se hrani kukcima, također dobiva samo mali dio energije koju su kukci dobili od biljaka.</s><s>Isto vrijedi za potrošače III. reda, koji također dobivaju samo dio energije koju su glodavci dobili od kukaca, te i za potrošače IV. reda.</s><s>Najmanje energije dobiju razlagači, koji su na kraju prehrambenog lanca.</s><s>Kako vidimo, energija se gubi sa svakim sljedećim organizmom ili prehrambenom razinom, pa je zato broj organizama u pojedinom prehrambenom lancu ograničen.</s><s>U svakom ekosustavu organizmi su povezani u prehrambene lance, a veći broj lanaca se prepleće i sastavlja u prehrambenu mrežu.</s><s>Kažemo da su prehrambeni lanci isprepleteni jer određeni organizam može biti izvor hrane za nekoliko životinja, isto tako se pojedine životinje hrane s više izvora hrane, a ne samo s jednim.</s>
<s>Izradite lančiće od fotografija različitih organizama (primjer je prikazan na trećoj slici dolje).</s><s>Svaki učenik dobije „lančić“ s određenim organizmom.</s><s>Lanac sastavite od kartona/papira na kojem je fotografija pojedinog organizma, a kroz karton/papir provucite vezicu.</s><s>Učenici si „lančić“ stave oko vrata tako da ostali vide tko predstavlja koji organizam.</s><s>Kad stanu u krug, dajte klupko vezice jednom od učenika koji predstavlja biljku.</s><s>On drži klupko za kraj vezice te preda klupko učeniku koji predstavlja organizam koji se hrani biljkama.</s><s>Učenici koji dobiju klupko drže uzicu, a klupko predaju sljedećem učeniku koji može nastaviti prehrambeni lanac.</s><s>Tako nastavljaju dok ne misle da se lanac završava – više nitko ne jede određeni organizam.</s><s>Zadatak se može ponoviti više puta, a svaki put neka kreće drugi učenik odnosno druga biljka.</s>
<s>Nakon igranja uloga porazgovarajte s učenicima o prehrambenim lancima i o prehrambenim mrežama.</s><s>Kroz razgovor zajedno pronađite razliku između prehrambenog lanca i prehrambene mreže.</s><s>Porazgovarajte o tome što se dogodi kad određenog organizma nema u prirodi i kako to utječe na druge organizme.</s><s>Istaknite da je svaki organizam važan za održavanje ravnoteže u prirodi.</s><s>Pitajte učenike što se dogodi sa životinjama koje su na kraju prehrambenog lanca – pa stoga nisu pojedene.</s><s>Usmjerite razgovor na razlagače i njihovu ulogu u prirodi.</s><s>Istaknite da je uloga razlagača da organske tvari od životinja ponovno budu dostupne biljkama – i time je krug zatvoren.</s><s>Neka učenici na internetu ili drugim izvorima kod kuće (ili u školi) potraže nekoliko predstavnika razlagača.</s>
<s>Neka učenici u drugom dijelu rade samostalno.</s><s>Svaki učenik mora izraditi svoj prehrambeni lanac.</s><s>Za to mu trebaju krajevi vezice i probušeni kartoni s fotografijama organizama (kartona trebate više nego za 1. dio; organizmi se mogu i replicirati).</s><s>Svaki si učenik odabere 3 – 5 organizama te ih poveže po redu jedan za drugim, dok zaključuje da je to prehrambeni lanac.</s><s>Izradu prehrambenih lanaca možete ponoviti više puta.</s><s>Prehrambene lance možete objesiti na pano te o njima razgovarati.</s><s>Primjer izrađenog „lančića“ primarnog proizvođača Primjer izrađenog prehrambenog lanca koji se sastoji od primarnog proizvođača – krkovina (na dnu), potrošača 1. Tablica: Primjeri prehrambenih lanaca (PV = prehrambeni lanac, Pro = proizvođač, Pot = potrošač) Izračunaj:</s>
<s>• Razvijaju osjećaj za bogaćenje oblika s likovnim elementima • Razvijaju osjećaj za odnose između različitih boja (kontrasti boja) • Razvijaju osjećaj za razmještaj oblika na površini Obrazovni ishodi:</s>
<s>• Znaju objasniti vanjsku strukturu životinja • Znaju povezati vanjski izgled životinja s njezinim načinom života, spolom, okolišem itd. • Po izgledu mogu zaključiti je li životinja grabežljivac ili nije Pribor:</s>
<s>Pri izradi možemo se koristiti različitim priborom: pastele, tempere, vodene boje, papir, kistovi, drvene bojice…</s><s>Upotrijebite onaj pribor čijom se likovnom tehnikom želite koristiti.</s>
<s>Euroazijski ris (Lynx lynx) najveća je živuća vrsta risa.</s><s>Težak je između 15 i 21 kilograma (ženke su prosječno 2,5 kg lakše od mužjaka), dugačak 80 – 150 cm, a visok oko 65 cm.</s><s>Za njega je karakterističan spolni dimorfizam, koji je izražen u većoj veličini i masi kod mužjaka.</s><s>Boja krzna je sivo – smeđa, a po trbuhu i na bokovima svjetlija je nego na leđima.</s><s>Možemo primijetiti i nijanse crvenkaste i žućkaste boje.</s><s>Na krznu su različiti uzorci mrlja i točaka, koji su karakteristični za svaku pojedinačnu jedinku.</s><s>Neke su jedinke bez izraženog uzorka.</s><s>Dlaka se sastoji od gornjega sloja (nadlaka), koje risu daje karakterističnu boju krzna, te donjega sloja (podlaka), koji ga zimi grije.</s>
<s>Ris ima karakterističnu mačju glavu s kratkom njuškom, ali unatoč tome ima izrazito dobar njuh.</s><s>Osjetila na koja se uglavnom oslanja su vid i sluh.</s><s>Zato kod risova možemo vidjeti savršeno razvijene oči i velike trokutaste uši s karakterističnim čupercima dlake na vrhu.</s><s>Izgled glave dodatno povećavaju zalisci sa strane, odnosno čuperci duže dlake uz obraze.</s><s>Važno osjetilo je i njuh, što mu omogućavaju brkovi i dlake koje rastu iz njuške, lica te iznad očiju.</s><s>Njegovo izduženo tijelo podupiru kraće prednje i nešto duže stražnje noge, koje mu omogućuju brze, dugačke skokove pri lovu.</s><s>Iz njegovih okruglastih šapa rastu oštre pandže, koje se u hodu uvlače u nabore kože na prstima, kako bi se mogao nečujno kretati.</s><s>Ris na stražnjim nogama ima četiri prsta, na prednjima pet.</s><s>Na završetku tijela ima kratak, od 10 do 30 cm dugačak, rep s crnim vrhom.</s>
<s>Uzorci – nešto što se na podlozi (pravilno) ponavlja ili se razlikuje od drugog uzorka Životni prostor – prostor u kojem žive životinje (kreću se, hrane, razmnožavaju…) UPUTE ZA IZVEDBU:</s>
<s>Učenicima podijelite likovni pribor.</s><s>Dajte im upute da nacrtaju/naslikaju risa onako kako ga oni zamišljaju.</s><s>Nakon toga kratkog zadatka (oko 10 min), učenicima pustite snimku risa i pokažite više fotografija.</s><s>Pri pokazivanju fotografija porazgovarajte o karakteristikama risa na koje trebaju obratiti pozornost (duže stražnje noge, velike uši s čuperkom dlaka, kratak rep s crnim vrhom, velike oči, velike šape…).</s><s>Nakon toga dajte uputu da svaki učenik nacrta/naslika risa u njegovu prirodnom okruženju.</s><s>Na kraju sata usporedite sve radove.</s><s>Mogu zaključiti da nijedan ris nije potpuno jednak.</s><s>Objasnite da je tako i u prirodi; svaki ris ima svoj jedinstven (individualni) uzorak krzna.</s><s>Ta se karakteristika može koristiti u istraživanju za razlikovanje pojedinih jedinki.</s><s>Objasnite i u kakvu okolišu živi ris te da mu uzorak pomaže pri stapanju s okolišem.</s><s>Ako želite, možete učenicima dati da izaberu crtanje/slikanje vuka ili medvjeda – u tome slučaju porazgovarajte i o karakteristikama tih dviju velikih zvijeri te pokažite njihove fotografije.</s>
<s>• Razumiju povezanost tjelesne građe spomenutih životinjskih skupina i prehrambenih prilagodbi i karakteristika (primjerice, probavni trakt biljojeda i mesojeda, oblik zuba sisavaca) Obrazovni ishodi:</s>
<s>S obzirom na to kojom se hranom hrane, životinje dijelimo na biljojede, mesojede i svejede.</s><s>Kod njih su se razvile različite morfološke prilagodbe lubanja.</s><s>Možemo uočiti razlike u veličini i obliku lubanje, zuba i položaja očiju.</s><s>Svejedima i mesojedima oči su smješteno frontalno (naprijed), što im omogućuje dubinski vid.</s><s>Biljojedima su oči smještene lateralno (sa strane), što im daje šire vidno polje.</s><s>Kod mesojeda su zubi drugačiji nego kod biljojeda.</s><s>Očnjaci su im većinom dugi i šiljasti, dok kutnjaci imaju oštre grizne površine.</s><s>Biljojedi nemaju duge očnjake – kod nekih ih uopće ni nema, kutnjaci su pak razvijeni, mogu biti stepenasti i oštri, a omogućavaju drobljenje i mljevenje biljne hrane.</s><s>Svejedi imaju karakteristike i mesojeda i svejeda – očnjaci su većinom šiljasti, kutnjaci su razvijeni i omogućavaju mljevenje i trganje hrane i biljnoga i životinjskoga podrijetla.</s>
<s>Učenici pročitaju tekst i riješe zadatke.</s><s>U drugom dijelu učitelj razgovara s učenicima o razlikama između biljojeda, mesojeda i svejeda.</s><s>Učitelj treba naglasiti da se prehrana životinja razlikuje ovisno o godišnjim dobima.</s><s>Na satu možete razgovarati o osobinama i morfološkim prilagodbama ljudske lubanje.</s>
<s>Frontalno – oči su na lubanji smještene tako da su usmjerene prema naprijed Lateralno – oči su na lubanji smještene tako da su usmjerene lijevo i desno Očnjaci – zubi koji su smješteni u prednjem dijelu usne šupljine i u mesojeda su uglavnom duži i zašiljeni, a kraći i manje zašiljeni kod biljojeda; kod ljudi su to zubi koji su treći po redu Kutnjaci – zubi smješteni u stražnjem dijelu usne šupljine (pretkutnjaci i kutnjaci), koji su kod mesojeda izbočeniji i s manjom površinom zagriza, namijenjeni trganju i komadanju hrane, dok su kod biljojeda kutnjaci razvijeniji s većom površinom zagriza; kod ljudi su kutnjaci šesti, sedmi (i osmi zub), a pretkutnjaci četvrti i peti zub ZA UČENIKE</s>
<s>Ispod su prikazane fotografije različitih lubanja i njihovi opisi.</s><s>Pažljivo pročitaj opis lubanje i pogledaj fotografije.</s><s>Poveži naziv životinje s pravim opisom lubanje.</s><s>Napiši je li životinja biljojed, mesojed ili svejed (način prehranjivanja).</s>
<s>Oči su na lubanji smještene lateralno – sa strane.</s><s>Nosni je dio blago izdužen.</s><s>U gornjoj čeljusti nemaju sjekutiće.</s><s>Očnjaci su jako mali, smješteni iza donjih sjekutića te ih je na prvi pogled teško razlikovati od njih.</s><s>Iza očnjaka je dugačka praznina.</s><s>Kutnjaci su razvijeni i stepenasti te oštri.</s>
<s>Oči su na lubanji smještene frontalno - usmjerene prema naprijed.</s><s>Nosni je dio izdužen.</s><s>Očnjaci su dugi i zašiljeni.</s><s>Iza očnjaka je kratka praznina.</s><s>Kutnjaci imaju oštre, zašiljene zagrizne površine.</s><s>Na gornjem stražnjem dijelu lubanje nalazi se veliki greben na kojem su smješteni mišići čeljusti (najbolje vidljivo sa strane).</s>
<s>Oči su na lubanji smještene frontalno – usmjerene prema naprijed, očne duplje iznimno su velike i zaobljene.</s><s>Nosni dio nije izdužen.</s><s>Očnjaci su dugi i šiljasti.</s><s>Iza očnjaka je kratka praznina.</s><s>Kutnjaci, kojih ima tri, imaju oštre, zašiljene zagrizne površine.</s><s>Na gornjem stražnjem dijelu lubanje nalazi se manji greben na kojem su smješteni mišići čeljusti (najbolje vidljivo sa strane).</s>
<s>Oči su na lubanji smještene lateralno – sa strane.</s><s>Nosni je dio blago izdužen.</s><s>Sjekutići su jako oštri te stalno rastu, zovu se glodavci.</s><s>Gornji sjekutići usmjereni su prema dolje, donji sjekutići usmjereni prema gore – pri zagrizu se spajaju i međusobno oštre; obojani su smeđe-narančasto (zbog željeza u zubima).</s><s>Iza sjekutića je dugačka praznina.</s><s>Kutnjaci su rašireni i ravni, s vidljivim žljebovima.</s>
<s>Oči su na lubanji smještene frontalno – usmjerene prema naprijed.</s><s>Nosni je dio izdužen.</s><s>Očnjaci su dugi i zašiljeni.</s><s>Iza donjih očnjaka je dugačka praznina.</s><s>Na gornjem stražnjem dijelu lubanje nalazi se veliki greben na kojem su smješteni mišići čeljusti.</s><s>Kutnjaci su rašireni i ne baš oštri.</s>
<s>Oči su na lubanji smještene lateralno – sa strane.</s><s>Nosni je dio blago izdužen.</s><s>Sjekutići su jako oštri te stalno rastu, zovu se glodavci.</s><s>Gornji sjekutići usmjereni su prema dolje, donji sjekutići usmjereni prema gore – pri zagrizu se spajaju i međusobno oštre.</s><s>Iza sjekutića je dugačka praznina.</s><s>Kutnjaci su rašireni i ravni, s vidljivim žljebovima.</s>
<s>U različita godišnja doba dostupna je različita hrana, pa se prehrana životinja razlikuje tijekom godine.</s><s>Na donjem grafikonu prikazana je prehrana risa po godišnjim dobima.</s><s>Znanstvenici su analizirali izmet i želuce više risova te zabilježili s čime su se hranili.</s><s>„Učestalost plijena u uzorcima“ udio je uzoraka u kojima je bila prisutna određena vrsta hrane.</s><s>Prouči podatke u grafikonu i odgovori na pitanja.</s>
<s>Kolika je učestalost pojavljivanja puha u prehrani risa u određeno doba godine?</s><s>Koji je plijen najčešći u proljeće, koji ljeti/u jesen, ŠTO SAM NAUČIO/LA?</s>
<s>• Razumiju da biološku raznolikost čuvamo izravnom zaštitom prirode i biosfere općenito, uz održivo korištenje okoliša i održivim razvojem, pogotovo u zaštićenim područjima; spoznaju svrhu (hrvatskoga i međunarodnoga) sektorskog zakonodavstva</s>
<s>• Upoznaju neke rijetke i ugrožene vrste u svome okolišu • Razumiju utjecaje ljudi na biološke sustave (organizmi, ekosustavi, biosfera) i te utjecaje traže u svome okolišu (urbanizacija, prekomjerno korištenje prirodnih izvora, degradacija i rascjepkavanje ekosustava, onečišćenje okoliša itd.) Obrazovni ishodi:</s>
<s>• Učenik je sposoban prostorno razmišljati te razumjeti podatke s karte • Učenik može samostalno donositi zaključke iz grafičkih prikaza i zemljovida MEĐUPREDMETNA POVEZANOST S PREDMETOM</s>
<s>• Na primjerima ocjenjuju i razvijaju stav prema prirodnoj i kulturnoj baštini svoje domovine • Analiziraju posljedice gospodarskog razvoja za okoliš • Osvješćuju važnost očuvanja okoliša za održivi razvoj društva u sadašnjosti i budućnosti • Razlikuju odgovorno i neodgovorno upravljanje prostorom te važnost odgovornosti za preuzete obveze • Na temelju različitih izvora, statističkih podataka i digitalne građe izvlače sažetke te oblikuju zaključke i predlažu rješenja</s>
<s>U Hrvatskoj su velike zvijeri raširene na područjima s dovoljno hrane, prostora za razmnožavanje i odgoj mladunaca te dovoljno velikom vjerojatnosti za preživljavanje.</s><s>Ris, vuk i medvjed za to trebaju pretežno šumska područja, gdje se nalaze i njihovi izvori hrane i gdje su uglavnom sigurni od čovjeka i njegovih aktivnosti.</s><s>Najvažniji izvor hrane za risa su srne, za vuka jeleni, a za medvjeda pretežno hrana biljnog podrijetla.</s><s>Raširenost svih triju velikih zvijeri uglavnom se podudara, jer trebaju slična staništa.</s><s>Hrvatska je pokrivena šumom 47,5 %, međutim te životinje ne naseljavaju sva prikladna šumska područja.</s><s>Razlozi za to mogu biti neprohodna područja ili prepreke između prikladnih područja.</s><s>Neprohodna područja su, primjerice, veća područja poljoprivrednog, prigradskog krajolika ili prometna infrastruktura (npr. autoceste, koje sprečavaju ili ograničavaju prolaz životinja).</s>
<s>Učenici pomoću dobivenih zemljovida odgovaraju na pitanja.</s><s>U drugom dijelu učitelj razgovara s učenicima o njihovim odgovorima i zaključcima.</s>
<s>Što primjećujete na zemljovidima?</s><s>Zapišite najmanje tri zapažanja.</s><s>Koja je vrsta od gore spomenutih životinja najraširenija u Hrvatskoj?</s><s>Na kojim područjima obitava?</s><s>Koja je vrsta od gore spomenutih životinja najmanje raširena u Hrvatskoj?</s><s>Na kojim područjima obitava?</s><s>Na kojem su području u Hrvatskoj raširene sve tri vrste zvijeri?</s><s>Zašto je to tako?</s><s>Kako vrsta okoliša utječe na raširenost velikih zvijeri? (Odgovore oblikuj na temelju zemljovida.) Kako cestovne prometnice utječu na raširenost velikih zvijeri? (Odgovore oblikuj na temelju zemljovida.) Kako naseljenost utječe na raširenost velikih zvijeri? (Odgovore oblikuj na temelju zemljovida.) Što misliš zašto velike zvijeri nisu prisutne u Slavoniji?</s><s>Što misliš zašto je velika gustoća naseljenosti medvjeda u Gorskom kotaru i Lici, dok je u Primorju prisutan ponekad?</s>
<s>Na cijelom šumskom području Hrvatske obitava barem jedna od triju velikih vrsta zvijeri.</s><s>TOČNO NETOČNO Svakoj regiji dodaj vrstu životinja koja u njoj obitava.</s><s>Napiši i naseljava li to područje u cijelosti ili djelomično.</s><s>Kako biste lakše zamislili granice područja/regija možete posjetiti internetsku stranicu: VELIKE ZVIJERI I LJUDI</s>
<s>• Na temelju primjera dolaze do spoznaje o osnovnoj i primijenjenoj znanosti te interdisciplinarnosti • Shvaćaju da je znanje o biologiji sve važnije za usvajanje relevantnog nacionalnog i međunarodnog zakonodavstva Obrazovni ishodi:</s>
<s>• Učenici su sposobni razumjeti i sažeti bit napisanoga te znaju kritički procijeniti pročitane informacije • Kroz vježbu učenici razvijaju kritičko razmišljanje, uče kako postići kompromise te poboljšavaju komunikacijske vještine TEORIJSKA PODLOGA:</s>
<s>Na Zemlji ne živimo samo mi, ljudi, nego taj prostor dijelimo s drugim organizmima.</s><s>Neki su nam često neprimjetni, dok drugi mogu izazvati različite reakcije – od sreće do straha.</s><s>Velike zvijeri jedna su od skupina životinja koje kod ljudi izazivaju brojne emocije i reakcije.</s><s>Kakvo mišljenje stvaramo o njima ovisi o našim interesima i znanju.</s><s>Ako u Hrvatskoj želimo očuvati velike zvijeri te istovremeno boraviti na području na kojem žive i one, moramo pronaći rješenje za suživot.</s><s>To je ponekad iznimno teško, jer kao složeno društvo imamo i vrlo različite interesne skupine – primjerice, poljoprivrednici, lovci, prirodoznanci, znanstvenici, vladini službenici.</s><s>Među tim različitim dionicima često nastaju neslaganja u vezi s očuvanjem velikih zvijeri.</s><s>Vukovi i medvjedi mogu biti konfliktna vrsta, koja često uzrokuje štetu na domaćim životinjama ili drugoj imovini.</s><s>Negativni stavovi mogu se odraziti i na druge vrste zvijeri (poput risa), koje u pravilu nanose puno manje štete životinjama na pašnjacima te mogu imati značajan utjecaj na potporu naseljavanja risa u Hrvatsku.</s><s>Populacija risa kod nas toliko je mala da njezinu opstanku prijeti križanje u srodstvu.</s><s>Uspješno naseljavanje risova i njihovo prihvaćanje od strane lokalnog stanovništva omogućuje preživljavanje risa u Hrvatskoj.</s><s>Kako riješiti te izazove, pitanje je na koje različite skupine imaju različite odgovore.</s><s>Važno je poznavati ekologiju i biologiju tih životinja, jer samo na temelju toga znanja možemo stvoriti planove koji omogućuju rješavanje sukoba i usvojiti rješenja temeljena na kompromisima dionika.</s>
<s>• Razvijaju sposobnost proučavanja razlika unutar zajednica i između njih • Razumiju koliko je uzajamna tolerancija članova važna za zajednicu • Uče i usvajaju strategije i postupke koji omogućavaju suradnju i mirno rješavanje sukoba • Kroz medijske poruke i događaje u svakodnevnom životu uče o stereotipima i predrasudama i razvijaju kritički stav prema njima</s>
<s>• Uče o važnosti tolerancije i uzajamnog poštovanja za kulturu suživota • Razumiju važnost dijaloga i suradnje te solidarnosti Pribor:</s>
<s>Učitelj prvo pripremi razred.</s><s>Stolove postavi tako da stvori četiri skupine.</s><s>Učitelj unaprijed pripremi listiće, koje učenici izvlače.</s><s>Na njima je navedena interesna skupina koju će učenik predstavljati i opis te interesne skupine.</s><s>Učenici koji ne dobiju listić okupljaju se u skupinu koja će predstavljati stanovništvo, koje također može aktivno sudjelovati, postavljati pitanja i davati mišljenja.</s><s>Učitelj može listiće dati svim učenicima – u tome su slučaju interesne skupine zastupljenije.</s>
<s>Učitelj zatim podijeli članke i odabrane komentare interesnih skupina, koje učenici trebaju pročitati (učitelj može potražiti novije članke i vijesti).</s><s>Nakon čitanja, učenici unutar interesne skupine kroz razgovor stvaraju mišljenje i stav koji će zastupati.</s>
<s>Učitelj ima ulogu moderatora, daje riječ, postavlja podpitanja, sažima određene podatke.</s><s>Učenici zagovaraju stavove svoje interesne skupine.</s><s>Na kraju sata komentiraju izjave, iznose svoja mišljenja o svemu što je rečeno te pokušaju doći do kompromisa treba li i kako ostvariti suživot s velikim zvijerima.</s><s>Važne zaključke upišu u bilježnicu.</s>
<s>Da biste došli na taj položaj, morali ste uložiti puno vremena i truda.</s><s>Uvjereni ste da radite dobro, pa vam je u interesu biti na tome položaju i u sljedećem vladinom mandatu.</s><s>Želite pomiriti razmišljanja svih dionika te ih dovesti do zajedničkog stava, odnosno kompromisa.</s><s>Znate da ne mogu svi biti zadovoljni u potpunosti, pa situaciju pokušavate okrenuti tako da svatko dobije osjećaj da je saslušan i da to shvaćate ozbiljno.</s><s>Vaš je problem što ideja svakoga dionika o nekoj točki košta – ili kupnja električnih ograda, ili subvencije za dodatnu potporu uzgoju stoke na način prijateljski za velike zvijeri, ili praćenje populacije te nadzor njezina odstrela.</s><s>Vaša su sredstva ograničena i ne možete ih dijeliti „šakom i kapom“.</s><s>Ponekad vam pomalo ide na živce što svi očekuju da spasite svijet, iako ste spremni učiniti puno.</s>
<s>Otkad znate za sebe vaša obitelj uzgaja sitnu stoku za meso.</s><s>Stoka je ograđena dvjema žicama, čime se sprečava da pobjegne i napravi štetu na tuđoj imovini.</s><s>Nasuprot tome, čini vam se da velike zvijeri, koje je zaštitila država, uzrokuju veliku štetu i vama i susjedima uzgajivačima.</s><s>Kako su vaši pašnjaci udaljeni od vašeg imanja, teško vam je zamisliti da svaki dan hodate kako biste stado zatvorili unutar električne ograde, za koju stručnjaci tvrde da štiti od napada vuka i medvjeda.</s><s>Ove ste godine već pretrpjeli štetu nakon što vam je vuk ubio 15 ovaca, prošle vam je godine medvjed nanio veliku štetu na pčelinjaku.</s><s>Zato ni u kojem slučaju ne odobravate naseljavanje risa iz Karpata, jer ne želite da vam i ta zvijer nanosi štetu.</s><s>S risom ili bez njega, očekujete dodatnu potporu za proizvodnju domaćega mesa u Hrvatskoj.</s>
<s>Predsjednik ste lovačkoga društva i njegovi članovi vas poštuju.</s><s>Ris vam se sam po sebi čini zanimljiv te je, kao i vuk i medvjed, nekakav simbol divljine.</s><s>Zato se ne protivite naseljavanju.</s><s>U vašem lovištu za vašega mandata nije bilo risa, pa se bojite kako će utjecati na brojnost divljači koja je kod vas nešto manja.</s><s>Razlog za brigu je i situacija s vukovima, čija se populacija raširila u vaše i okolna lovišta.</s><s>Mislite da bi utjecaj na divljač zbog toga mogao biti još veći, a ris takvu situaciju može samo pogoršati, pogotovo jer šumarska struka, koja donosi planove odstrela zvijeri, istodobno zahtijeva povećanje planova za odstrel biljojeda (srne, jeleni).</s>
<s>Predsjednik ste lovačkoga društva i njegovi članovi vas poštuju.</s><s>Ris vam se sam po sebi čini zanimljiv te je, kao i vuk, nekakav simbol divljine.</s><s>Zato se ne protivite naseljavanju.</s><s>Doživjeli ste sve – odsutnost risa iz vaših šuma, njegovo ponovno naseljavanje i porast populacije, potom njezin pad, sve do danas.</s><s>Po vašem je mišljenju ris dio naših šuma i znate da divljači ima dovoljno i za risa i za lovce.</s><s>Što se tiče vuka i medvjeda, imate isto tako pozitivno mišljenje.</s><s>Shvaćate da vukovi kao grabežljivci imaju velik utjecaj na divljač te da je to u ekosustavu važno za očuvanje raznolikosti, zato se zauzimate za njihov opstanak, a ponekad i za mogućnost reguliranja njihova broja, ako je to potrebno.</s>
<s>Na prirodu gledate kao na nešto što se ne može samo zaštititi od ljudskih utjecaja.</s><s>Bojite se da biste uništili njezinu čarobnost, jer znate da su prirodni procesi vrlo isprepleteni, a prisutnost ili odsutnost različitih vrsta ima međusobni utjecaj.</s><s>Risa su istrijebili ljudi i ako se sami ne pobrinemo za njegov opstanak, bez sumnje će izumrijeti u Hrvatskoj, a s vremenom možda i u Europi.</s><s>Znate da je odstrel divljači veći od broja životinja koje ulovi ris, koji je plaha vrsta, koja se zadržava u šumi, pa ne očekujete dodatne napade na sitnu stoku.</s><s>K tomu ste u projektu predvidjeli kupnju više kompleta električnih ograda, koje ćete podijeliti uzgajivačima.</s><s>Što se tiče šteta koje uzrokuju vuk i medvjed, već ste pronašli neka rješenja – stoku i pčelinjake možemo zaštititi električnim ogradama, a pomoću kontejnera otpornih na medvjede možemo smanjiti dolazak medvjeda do naseljenih mjesta.</s><s>Prisutnost vuka izaziva više sukoba, ali ste sigurni da se i na tome području možemo pronaći rješenja za suživot u daljnjim projektima.</s>
<s>Još dok je bila mala, vaša je baka tjerala sitnu stoku na pašu.</s><s>U vrijeme vaših roditelja to se financijski više nije isplatilo te su tu praksu napustili.</s><s>Nekoliko su puta pretrpjeli štetu koju su uzrokovali vuk i medvjed, što je za njih bio velik financijski udarac.</s><s>Imanje ste preuzeli prije nekoliko godina i kako niste željeli pretrpjeti štetu kao vaši roditelji, zatražili ste subvencioniranje kupnje električne ograde i dvaju pastirskih pasa preko nekog europskog projekta.</s><s>Otkako svoju stoku svaku večer zatvorite električnom ogradom, a po danu je čuvaju psi, više nemate šteta.</s><s>To vam uzima nešto dodatnog vremena, a ograda i psi također koštaju.</s><s>Ipak, čini vam se važno da u Hrvatskoj imamo i velike zvijeri – ako ih nemamo mi, zašto bi ih imao netko drugi u Europi?</s><s>Unatoč tome, zalažete se za veći financijski poticaj razvoju poljoprivrede prijateljske zvijerima.</s>
<s>Električne ograde – posebne ograde namijenjene čuvanju stoke od napada vuka i medvjeda Pastirski psi – psi različitih pasmina, koji se koriste za zaštitu stada od vukova Populacija – skupina jedinki iste vrste koja živi na određenom području u određeno vrijeme Teritorij – područje koje jedinke aktivno obilježavaju i brane od jedinki iste ili druge vrste kako bi na tome području obranile i očuvale izvore hrane koje trebaju za preživljavanje i razmnožavanje Subvencija – novčana naknada za štetu koju su prouzročili vanjski čimbenici, primjerice vukovi ili medvjedi, unatoč upotrebi preventivnih mjera (npr., upotreba električnih ograda ili pastirskih pasa) Monitoring – praćenje, sustavno prikupljanje različitih podataka, kao što su brojnost i raširenost populacije, prepoznavanje područja na kojima se jedinke razmnožavaju, praćenje razvoja populacije, lociranje teritorija te proučavanje ponašanja životinja Divljač – vrsta slobodnih sisavaca i ptica koje lovci love tijekom određene lovne sezone; u slučaju velikih zvijeri najvažnije su vrste divljači jelen i srna</s>
<s>(učitelj može dodati ili izostaviti pitanja ovisno o dijalogu među skupinama.</s><s>Ako razgovor teče bez učiteljeve intervencije, ne mora postavljati pitanja, nego samo usmjerava razgovor.) • Smatrate li da su velike zvijeri u Hrvatskoj važne i zašto to mislite? • Zašto ne odstrelimo sve vučje čopore u Hrvatskoj? • Možemo li odstrelom smanjiti štetu na sitnoj stoci? • Koliko je po vašem mišljenu potrebno odstreliti vukova/medvjeda i risova i zašto? • Kako možemo zaštititi stoku od napada vuka? • Kako možemo zaštititi pčelinjake od medvjeda? • Kako možemo smanjiti/spriječiti dolazak medvjeda u blizinu naselja i odlagališta otpada? • Što mislite o krivolovu?</s>
<s>• Tko je, po vašem mišljenju, odgovoran za krivolov? • Kako nadzirati brojnost populacija velikih zvijeri? • Jesu li velike zvijeri opasne za ljude?</s><s>Koje? • Može li Hrvatska bez velikih zvijeri?</s>
<s>• Možemo li pronaći rješenja za suživot s velikim zvijerima? • Što bi se dogodilo kada na području Hrvatske više ne bi bilo velikih zvijeri? • Je li naseljavanje risova važno za njihovo očuvanje? • Može li naseljavanje risova prouzrokovati štetu kod stočara?</s>
<s>Ne slažem se s tvrdnjom stručnjaka da postoje ljudi koji vukove ne vole samo onako, a priori; dok ne radi štetu, nijedna životinja nije omražena, ali kada ti ptice oberu voće i grožđe, kad ti vuk zakolje 20 ovaca, svi se predomisle.</s><s>Također i tvrdnja da imamo dovoljno prostora za sadašnju populaciju vukova je iskrivljena, jer da imamo dovoljno prave divljine, ne bi se vukovi selili tamo – simo, problem su ceste, željeznice i naselja, trebamo li sve to uništiti i otići živjeti na otok kako bi vuk imao dovoljno prostora?</s>
<s>Zvijeri su po Zakonu o zaštiti prirode državno vlasništvo.</s><s>Po zakonu vlasnik je odgovoran za materijalnu štetu koju počini njegovo vlasništvo.</s><s>I kada pas nekoga ugrize, odgovoran je vlasnik materijalno i kazneno.</s><s>Tako bi država u potpunosti trebala odgovarati za štetu koju prouzrokuju zvijeri te je i spriječiti.</s><s>Kako su zvijeri vlasništvo svih poreznih obveznika – države, normalno je i legalno da troškovi budu pokriveni iz džepova svih poreznih obveznika, a ne samo onih koji su pretrpjeli štetu.</s><s>Teško ćemo ostvariti suživot sa zvijerima, uvijek će biti sukoba.</s><s>Živim na području na kojem još nema vukova i medvjeda, ali kada razgovaram s ljudima koji se s njima susreću svaki dan, svi su zabrinuti, neka struka kaže što hoće, sumnjam da stručnjaci žive na terenu gdje se to događa, lako je drugima dijeliti savjete.</s><s>Možemo prihvatiti zamisao da je odstrel vuka u blizini pašnjaka i naselja dobro rješenje, jer se možda prestraše te se ne budu više približavali imanjima.</s>
<s>Vukova ima previše, potrebno je smanjiti brojnost populacije.</s><s>To je jednostavna i prirodna mjera, stara kao i čovjekov suživot sa životinjama.</s><s>Čovjek se morao izboriti za svoj životni prostor.</s><s>Danas nije drugačije – ako vuka na nekom području nije bilo jako dugo, onda ni danas nema tamo što tražiti.</s><s>U Dalmatinskoj zagori i još nekim područjima radi se o sigurnosti stanovništva, posebno su izložena djeca na putu do školskog autobusa, na igralištima ili drugdje u prirodi.</s><s>Očekivao bih barem istu brigu za sigurnost te djece, kao što smo inače zabrinuti za sigurnost djece drugdje. https://www.index.hr/vijesti/clanak/Zastita-vuka-u-Hrvatskoj-u-krizi-Ako-vama-u-Zagrebu-trebavuk-ogradite-Sljeme/804411.aspx</s>
<s>KOMENTARI: https://www.index.hr/vijesti/clanak/uznemirujuce-vukovi-kod-gracaca-zaklali-87-ovaca/2269710.aspx https://www.jutarnji.hr/life/u-hrvatsku-uskoro-iz-rumunjske-stize-prvi-ris-migrant-star-je-cetirigodine-tezak-21-kilogram-i-u-punoj-snazi-a-evo-zasto-ga-uvozimo-u-lijepu-nasu-8443556 https://lag-petrova-gora.hr/dokumenti/pdf/Kako%20prijaviti%20stetu%20od%20vuka%20i%20risa.pdf ČLANAK</s>
<s>Smatraš li da velike zvijeri u prirodi imaju važnu ulogu?</s><s>Koji su razlozi da vukovi, medvjedi i risovi dolaze u sukob s određenim interesnim skupinama?</s><s>Što misliš, koja su rješenja za suživot s vukovima, medvjedima i risovima?</s><s>Autorja: Jernej Javornik (na dnu i na sredini) i Tomaž Berce (na vrhu lijevo i desno) KOLIKO RISOVA IMAMO?</s>
<s>Za uspješnu zaštitu i očuvanje vrsta potrebno je redovito provoditi nadzore (monitoring) ili pratiti stanje pojedinih vrsta.</s><s>Monitoring vrste je sustavno prikupljanje različitih podataka, kao što su veličina i raširenost populacije, identificiranje područja u kojima se jedinke razmnožavaju, praćenje populacijskih trendova, lociranje teritorija te proučavanje ponašanja životinja.</s><s>Takve podatke prikupljaju istraživači, stručnjaci i drugi zainteresirani građani koji se dobrovoljno uključuju u sustavne planove prikupljanja podataka, kroz višegodišnja istraživanja, tijekom kojih koriste iste metode praćenja.</s><s>Tako mogu međusobno razmjenjivati podatke.</s><s>Što dulje istraživači provode takve monitoringe, to je veća vrijednost prikupljenih podataka.</s><s>Dobivanje podataka o životinjama u prirodnom okolišu veliki je izazov, jer ih je teško izravno promatrati.</s><s>Zato se istraživači koriste različitim istraživačkim metodama.</s><s>Postoje invazivne i neinvazivne metode proučavanja.</s><s>Tijekom vježbe upoznat ćete neinvazivnu istraživačku metodu.</s><s>Neinvazivna metoda znači da istraživač ne dolazi u neposredni dodir sa životinjom.</s><s>Takva se metoda koristila za procjenu brojnosti risova u Hrvatskoj.</s><s>Metoda se zove fotoidentifikacija.</s><s>Temelji se na tome da na području na kojem obitavaju risovi postavimo automatske kamere, koje imaju ugrađen senzor pokreta.</s><s>Kamere se aktiviraju kada detektiraju pokret te snime fotografiju ili video.</s><s>Tako dobijemo snimke različitih životinja, među kojima mogu biti i snimke risa.</s><s>Na temelju fotografija risova možemo prepoznati pojedine primjerke, jer svaka jedinka ima jedinstven uzorak, kao što je kod ljudi otisak prsta.</s><s>Ta nam metoda daje informacije o identitetu risova, njihovu razmnožavanju (u slučaju da opazimo mladunce), raširenosti te najmanjem broju.</s><s>Naravno, za planiranje svake metode potrebno je pažljivo proučiti način primjene metode, kako bismo sa što manje truda mogli dobiti najbolje moguće podatke.</s><s>Zato na terenu najprije treba pronaći znakove prisutnosti vrste.</s><s>Nalaze li se dlake u blizini nekih koliba i drugih objekata u šumi o čije se uglove risovi trljaju pri obilježavanju teritorija, tragovi u blatu ili snijegu, je li pronađen plijen risa.</s><s>Tako možemo odrediti gdje se u prostoru nalaze risovi, jer oni često koriste iste staze za kretanje.</s><s>Tek kada znamo da su risovi prisutni na određenom području, ima smisla instalirati kamere koje se aktiviraju kada detektiraju kretanje i dobiti njihove fotografije.</s>
<s>Učenici pročitaju tekst i riješe zadatak.</s><s>Nakon vježbe porazgovarajte s njima o dobivenim rezultatima te kakve podatke možemo dobiti takvom istraživačkom metodom?</s>
<s>Fotoidentifikacija je jedna od istraživačkih metoda koju možemo koristiti u određivanju broja risova.</s><s>Pomoću fotozamki ili automatskih kamera, koje snimaju fotografije životinja u prirodi, možemo analizirati dobivene snimke te razlikovati pojedine risove jedne od drugih.</s><s>Svaki ris ima jedinstven uzorak točaka i mrlja na tijelu.</s><s>Ta jedinstvenost omogućuje istraživačima da mogu pojedinog risa prepoznati na različitim fotografijama.</s>
<s>Invazivna istraživačka metoda – istraživačka metoda kod koje je za prikupljanje podataka potrebno doći u neposredan dodir s organizmima (primjerice, hvatanje, uzimanje uzoraka krvi ili tkiva) Neinvazivna istraživačka metoda – istraživačka metoda kod koje podatke o organizmima možemo prikupiti bez neposrednoga dodira s njima ili zadiranja u životinju Automatska kamera – ili fotozamka je kamera s ugrađenim senzorom za detektiranje kretanja, koju možemo koristiti za izradu fotografija i snimaka u prirodi bez prisutnosti čovjeka ZA UČENIKE</s>
<s>Na gornjim je fotografijama prikazan primjer ručne identifikacije jedinki risa po uzorku njihova krzna.</s><s>Crveni kvadrat prikazuje kako su istraživači pomoću uzoraka mrlja usporedili po dvije snimke istog (fotografija gore) ili različitog (fotografija dolje) risa.</s><s>Izvor: LIFE Lynx internetska stranica – izvještaj o praćenju fotozamkama, stranica 8. Razmisli i napiši zašto bi bilo važno za svaku jedinku imati fotografiju lijeve i desne strane?</s>
<s>• Spoznaju istraživačke metode u biologiji • Nauče koje su neke rijetke i ugrožene vrste kod nas Obrazovni ishodi:</s>
<s>• Učenici nauče jednu od istraživačkih metoda pomoću koje proučavaju euroazijske risove • Učenici nauče čitati podatke iz proračunske tablice te ucrtavati točke na zemljovid Pribor:</s>
<s>Organizmi su različito raspoređeni u prostoru.</s><s>Gdje će se naseliti, ovisi o primjerenosti okoliša, dostupnosti hrane, prisutnosti drugih organizama te njihovoj ekologiji ili životnim potrebama.</s><s>Razlikujemo teritorijalne vrste životinja, kao što su ris i vuk, te neteritorijalne životinje, kao što je medvjed.</s><s>Vuk na svojem području živi u čoporu, a svaki čopor ima zasebni teritorij.</s><s>Ris na svome području živi sam (samotnjak).</s><s>Teritorij mužjaka može se preklapati s teritorijem ženke, ali ne i s teritorijem drugih mužjaka.</s><s>Medvjed, za razliku od vuka i risa, nije teritorijalna životinja, pa se na jednom području može kretati više jedinki.</s><s>Pomoću istraživačke metode telemetrije možemo odrediti kamo se u prostoru životinje kreću te zaključiti što rade u određenom trenutku.</s><s>Metoda telemetrije temelji se na tome da životinju ulovimo i stavimo joj ovratnik (najčešće) s posebnim uređajima koji prenose signale, bilježe lokaciju ogrlice (GPS uređaj), mjere temperaturu okoliša, kretanje životinje te sve te podatke šalju istraživačima.</s><s>Ogrlica ima odašiljač signala (radijskog i mobilnog) i bateriju.</s><s>Na životinji je oko godinu dana (ovisno o postavkama i bateriji), nakon čega se otvori i padne.</s><s>Za to vrijeme istraživačima putem mobilnog signala šalje poruke s više informacija.</s><s>Pomoću te metode dobivamo podatke o tome gdje se životinja nalazila u određenom trenutku, kako se brzo kretala, kada smo zabilježili te podatke itd.</s><s>Pomoću računalnih programa možemo nacrtati točke kretanja životinja, a zajedno s ostalim informacijama možemo zaključiti kako se životinja ponaša u prostoru.</s>
<s>Telemetrija – istraživačka metoda kod koje pomoću telemetrijske ogrlice i različitih odašiljača možemo dobiti podatke o lokacijama i aktivnostima organizama</s>
<s>Teritorij – područje koje jedinke aktivno označuju i brane od ostalih jedinki iste ili druge vrste, kako bi obranile i sačuvale izvore hrane na tome području koji su im potrebni za opstanak i preživljavanje.</s><s>Teritorij je manji od životnog prostora</s>
<s>Životni prostor – područje različite veličine u staništu pojedine vrste, koje uključuje potrebne životne uvjete za opstanak i razmnožavanje određene jedinke; veličina životnog prostora ovisi o količini izvora dobara (prije svega hrane) te se mijenja tijekom godina ili života jedinki; životni prostor je veći od teritorija</s>
<s>Čopor – manja skupina jedinki (većinom srodnih primjeraka) iste vrste, koja živi na istom području, međusobno komunicira i surađuje, karakterističan za npr. vukove</s>
<s>Samotnjak – vrsta organizma koja većinu vremena živi sama te se s jedinkama iste vrste susreće tijekom parenja te samo iznimno izvan toga vremena; karakteristično za npr. medvjeda i risa (ponekad su samotnjaci i neki primjerci vrsta koje inače žive u skupinama ili zajednicama) UPUTE ZA IZVEDBU:</s>
<s>Izvor: http://www.risi.si/Slika:Dinko.</s><s>JPG Pred tobom je zahtjevan zadatak.</s><s>Dobio/la si više snimaka iz različitih automatskih kamera, koje su bile postavljene na području na kojem se pojavljuje ris.</s><s>Zanima te koliko si različitih jedinki „uhvatio/la“ fotozamkom.</s><s>Zdesna imaš prostor za bilješke, gdje možeš upisati sličnosti među jedinkama, kako bi lakše otkrio/la koliko si jedinki uspio/la fotografirati.</s><s>Usporedi pojedinačne parove risova, pri čemu obrati pažnju na izraženije uzorke.</s><s>Pomoću gore opisane metode istraživači su dobili podatke o ženki risa Teji i mužjaku Goruu.</s><s>Podatke o mužjaku već su unijeli u zemljovid te ih označili žutim točkama.</s><s>Podaci o ženki Teji još nisu nacrtani, osim 2 lokacije, gdje su pronašli njezin plijen (označeno crvenim točkama).</s><s>Pomoću podataka iz tablice ucrtaj u zemljovid točke gdje se nalazi Teja.</s><s>Spojite točke po redu njezina kretanja (od 1. do 18. točke).</s><s>Odgovori na pitanja.</s>
<s>Na kojoj su se koordinatnoj točki mogli susresti risovi Teja i Goru?</s><s>Pomoću podataka koji su ponuđeni u predzadnjem (Vrijeme u danu) i zadnjem (Aktivnost ženke risa) stupcu tabele nacrtaj graf aktivnosti ženke risa.</s><s>Na osi x neka budu vremenski podaci (sat u danu), na y osi aktivnost ženke.</s><s>Njezina je aktivnost izračunata s obzirom na podatke o njezinoj brzini i drugih parametara, ali nema posebnu jedinicu.</s><s>Označite osi x i y i dodajte naslov grafikona.</s><s>Pomoću grafa odgovori na pitanja u nastavku.</s>
<s>Prekogranična suradnja i usluge ekosustava u dugoročnom očuvanju populacija velikih zvijeri u sjevernim Dinaridima / Čezmejno sodelovanje in ekosistemske storitve za dolgoročno ohranjanje populacij velikih zveri v severnih Dinaridih ŠIFRA PROJEKTA:</s>