nautički turizam;COVID-19;Republika Hrvatska;turist;razvoj;nautical tourism;COVID-19;Republic of Croatia;tourist;development;info:eu-repo/classification/udc/338.48(497.5):797.1:616.98(043.2)

<s>Ime in priimek študent-a/-ke: Franjo Krapec Študijski program: diplomsko delo univerzitetnega študija Naslov zaključnega dela: Funkcionalnost nautičkog sektora prije, za vrijeme i poslije krize izazvane bolešću COVID-19</s>
<s>Podpisan-i/-a študent/-ka Franjo Krapec izjavljam, da je zaključno delo rezultat mojega samostojnega dela, ki sem ga izdelal/-a ob pomoči mentor-ja/-ice oz. somentor-ja/-ice; izjavljam, da sem pridobil/-a vsa potrebna soglasja za uporabo podatkov in avtorskih del v zaključnem delu in jih v zaključnem delu jasno in ustrezno označil/-a; na Univerzo v Mariboru neodplačno, neizključno, prostorsko in časovno neomejeno prenašam pravico shranitve avtorskega dela v elektronski obliki, pravico reproduciranja ter pravico ponuditi zaključno delo javnosti na svetovnem spletu preko DKUM; sem seznanjen/-a, da bodo dela deponirana/objavljena v DKUM dostopna široki javnosti pod pogoji licence Creative Commons BY-NC-ND, kar vključuje tudi avtomatizirano indeksiranje preko spleta in obdelavo besedil za potrebe tekstovnega in podatkovnega rudarjenja in ekstrakcije znanja iz vsebin; uporabnikom se dovoli reproduciranje brez predelave avtorskega dela, distribuiranje, dajanje v najem in priobčitev javnosti samega izvirnega avtorskega dela, in sicer pod pogojem, da navedejo avtorja in da ne gre za komercialno uporabo;</s>
<s>Ime in priimek študent-a/-ke: Franjo Krapec Študijski program: diplomsko delo univerzitetnega študija Naslov zaključnega dela: Funkcionalnost nautičkog sektora prije, za vrijeme i poslije krize izazvane bolešću COVID-19</s>
<s>Prvenstveno se zahvaljujem mentoru izv. prof. dr. Marku Koščaku i asist. Tomiju Špindleru za pomoć, savjete i usmjerenja pri pisanju završnog rada.</s><s>Također, zahvaljujem se svima koji su me podupirali u izradi ovog završnog rada, a posebna zahvala ide mojoj obitelji koja me neprestano podupirala tijekom pisanja završnog rada.</s>
<s>Cilj ovog istraživanja bio je, na temelju dobivenih rezultata, iznijeti određene prijedloge namijenjene poduzećima koja posluju u nautičkom sektoru u smislu poboljšanja poslovanja.</s><s>Konkretno, analizira se utjecaj pandemije na nautički sektor u financijskom smislu.</s><s>Sektor nautike okarakteriziran je kao multifunkcionalan, stoga se smatra i vrlo profitabilnom industrijom.</s><s>Globalizacija je imala golem utjecaj na današnje turističke trendove, kao i na pojavu novih turista.</s><s>Taj pokret posebno je naglasila pandemija bolesti COVID-19, koja je dodatno naglasila već užurbanu digitalizaciju.</s><s>Tehnološke i digitalne inovacije budućnost su u svim granama turizma, pa tako i u nautičkom turizmu.</s><s>Hrvatska posjeduje prirodne adute za razvoj te vrste turizma, ali kvalitetom, opremljenošću i samom infrastrukturom još zaostaje za drugim zemljama.</s><s>Istraživanje je pokazalo da je pandemija utjecala na poduzeća nautičkog turizma izravno uzrokovavši pad prometa i prihoda zbog vladinih ograničenje i straha turista od zaraze te neizravno rast troškova.</s><s>Vrhunac pada prometa zabilježen je u 2021. godini, nakon čega se bilježi rast.</s><s>Međutim, u narednoj godini očekuje se oporavak, pa čak i rekordni rast.</s><s>Osnovna sredstva prilagodbe pandemiji pružanje su sredstva za zaštitu od zaraze i prakticiranje društvenog distanciranja.</s><s>Sredstvo prilagodbe koje ostaje i nakon pandemije, a potaknuto je istom implementacija digitalnog marketinga.</s>
<s>Namen te diplomske naloge je bil na podlagi pridobljenih rezultatov podati predloge glede izboljšanja poslovanja podjetjem, ki delujejo v navtičnem sektorju.</s><s>Hkrati smo želeli doseči cilje zaključne naloge, ki so bili sledeči; preučiti vplive pandemije na navtični turizem, tega umestiti v svetovni turizem nasploh in ugotoviti, kako se je ta uspel prilagoditi COVID-19 razmeram.</s><s>Prav tako želimo v nalogi odgovoriti na vprašanje, ali in v kolikšni meri se dandanes izplača investirati v navtični turizem in njegove sestavne dele.</s><s>Navtični turizem je panoga turizma, ki se je v zadnjih 30 letih najbolj razvila in močno vplivala na gospodarstvo držav, primernih za tovrstni turizem.</s><s>Obenem je ena izmed vej turističnega sektorja, ki prinaša največ kapitala.</s><s>Zaradi dejstva, da povezuje več vrst turizma in med drugim združuje nastanitvene, gostinske objekte ter marine se navtični turizem hitro razvija.</s><s>Ravno zaradi tega smo si izbrali ravno to panogo turizma.</s>
<s>V okviru raziskave je bil narejen pregled analiziranih območji, torej Jadransko morje in z njim povezani otoki ter navtični turizem na Hrvaškem na splošno.</s><s>Menimo, da je raziskovalna metoda, ki smo jo izbrali najbolj ustrezna za tovrstno raziskavo.</s><s>Tako smo se analize lotili s pol-strukturiranimi intervjuji.</s><s>Odgovore na raziskovalna vprašanja smo torej pridobili z intervjuji, ki smo jih izvedli s predstavniki petih podjetij.</s>
<s>Raziskovalna vprašanja zaključnega dela so bila: Kako je zdravstvena kriza, ki jo je povzročila pandemija COVID-19, vplivala na navtični turizem v obdobju 2020 in 2021?</s><s>Kako se je navtični turizem prilagodil trenutnim razmeram pandemije in če se je, kako je prilagodil svoje delovanje?</s><s>Kaj je ljudi motiviralo k potovanjem oziroma uživanju produktov v navtičnem turizmu pred krizo, ki jo je povzročila pandemija, in kaj jih motivira zdaj?</s>
<s>Pregled teorije je pokazal, da so glavne značilnosti navtičnega turizma, ki tega razlikujejo od drugih panog močna povezava z morskimi in sladkovodnimi dejavnostmi.</s><s>Posel navtičnega turizma poleg močne povezanosti z morjem in navigacijo zahteva tudi določeno mero pomorskega znanja.</s><s>Morje in druge vodne površine so poseben vidik destinacije, ki se mu morajo te industrije prilagoditi.</s><s>V okviru teoretičnega pregleda je bila raziskana tudi konstrukcija navtičnega turističnega profila, kjer smo ugotovili, da so motivi za obisk teh destinacij kultura, užitek ali fantazija, sprostitev in fizični dejavniki, ter da gre večinoma za uporabnike, za katere je značilen bogat življenski slog.</s><s>Poudarek te diplomske naloge je predvsem na vplivu pandemije COVID-19 na panogo navtičnega turizma.</s><s>COVID-19 je bolezen dihal, ki je prizadela svet leta 2020 in se razširila po svetu z izjemno hitrostjo ter povzročila smrt in okužbo pri večji populaciji sveta.</s><s>Zaradi pomanjkanja raziskav in nevarnosti okužbe je večina držav uvedla ukrepe za obvladovanje pandemije.</s><s>Najpogostejši ukrepi so bili začasno zaprtje dejavnosti, ki niso bile nujne, uvedle so socialno distanciranje, izolacijo, prepoved potovanj, itd.</s><s>Jasno je, da je bila globalna turistična industrija tukaj zelo prizadeta.</s><s>Zaradi uveljavljenih ukrepov je bil najbolj prizadet sektor ravno turizem.</s>
<s>Rezultati turistične sezone v juliju in avgustu 2020 so pokazali, da je hrvaški turistični trg bolj odporen na krizo, ki jo je povzročila bolezen COVID-19, kot je bilo pričakovano.</s><s>Nekateri segmenti gostov - med njimi mlajši, navtični turisti, ki potujejo z avtodomi in gosti, ki bivajo v vilah, se očitno niso bili pripravljeni odpovedati letnemu dopustu ne glede na priporočila svojih vlad.</s><s>Turizem na Hrvaškem in tudi drugje se je moral hitro spremeniti oziroma prilagoditi temu sodobnemu svetu.</s><s>Tudi v navtičnem turizmu je prišlo do določenih sprememb, ki zahtevajo prilagajanje ne le navtičnih turistov, ampak tudi ponudnikov.</s><s>Navtični turizem na Hrvaškem je pomemben dejavnik v razvoju turizma in hrvaškega gospodarstva.</s><s>Obstaja veliko neizkoriščenih potencialov, ki lahko z dobrim načrtom in razvojno strategijo rastejo ter Hrvaško pretvorijo v bolj konkurenčno državo na sredozemskem trgu.</s><s>Vlaganje v infrastrukturo je pomembno sredstvo za ohranjanje gospodarske aktivnosti v času krize, ki spodbuja trajnostni razvoj države.</s><s>Hrvaška ima zaradi svojih naravnih virov potencial, da postane edinstvena na trgu Evropske unije v navtičnem turizmu, podatki pa kažejo na stalno rast navtičnega turizma.</s><s>Hrvaška kot taka država postaja vse bolj priljubljena turistična destinacija, hkrati pa zaradi pomanjkanja novih privezov išče dodatna vlaganja v navtična pristanišča.</s><s>Navtični turizem na Hrvaškem igra pomembno vlogo.</s><s>Poleg povečevanja skupnega turističnega prometa sezonske narave, ga je treba razviti v dolgoročen vir dohodka kot enega od nosilcev turistične ponudbe tako v predsezoni kot v sezoni.</s><s>Analiza stanja Hrvaške, ki razvija velik potencial in naložbe v to vrsto turizma, bi se lahko izkazala za enega od možnih gonilnih sil gospodarskega razvoja na Hrvaškem.</s><s>Ugodna klima, neokrnjena narava, privlačna in razčlenjena obala so glavni aduti za hrvaški razvoj te vrste turizma, vendar naravne lepote niso dovolj za njegov razvoj.</s><s>Kakovost, opremljenost in infrastruktura hrvaških pristanišč in marin še vedno močno zaostajajo za drugimi državami.</s><s>Ločiti je mogoče dve vrsti dejavnikov, ki v veliki meri določata konkurenčnost navtičnega turizma v odnosu do okolja.</s>
<s>Raziskava je pokazala, da je pandemija prizadela podjetja v navtičnem turizmu neposredno preko padca prometa in prihodkov zaradi vladnih omejitev in strahu turistov pred okužbo, podjetja v navtičnem turizmu pa posredno prek povišanja stroškov goriva, rezervnih delov in amortizacije.</s><s>Vrhunec upada prometa je bil zabeležen v letu 2021, nato pa beležimo trend rasti.</s><s>Vendar se v prihodnjem letu pričakuje okrevanje, v sezoni 2022 pa celo rekordna rast.</s><s>Osnovna načina prilagajanja pandemiji sta zagotavljanje sredstev za zaščito pred okužbo in izvajanje socialne distance.</s><s>Sredstvo prilagajanja, ki ostaja tudi po pandemiji in ga je ta spodbudila, je uvedba digitalnega marketinga.</s>
<s>Nautički turizam specifičan je oblik turizma koji karakterizira putovanje turista vodenim putem, bilo morem bilo rijekom, te njihov pristanak u marinu i luku, posebno namijenjenu prihvatu te vrste turista, radi odmora i rekreacije.</s><s>Nautički turizam oblik je turizma koji uključuje i kombinira jedrenje i plovidbu s aktivnostima na odmoru.</s><s>Nautički turizam profilirao se kao grana industrije koja je sve zapaženija zbog svoje posvećenosti.</s><s>Uslugama koje pruža može se koristiti tek klijentela boljih financijskih mogućnosti.</s><s>Kao noviji pojam, nautički je turizam zahvaljujući svojoj profitabilnosti sve zanimljiviji investitorima, koji sve više prepoznaju njegove mogućnosti.</s><s>U zadnjih 30 godina nautički turizam doživio je velik pomak na području Hrvatske.</s><s>Donedavno ova vrsta turizma nije bila u većoj mjeri popraćena istraživanjima rezultata, pa tako nema sveobuhvatne znanstvene definicije nautičkog turizma (Mičuga, 2021).</s><s>Međutim, u novije se vrijeme sve više ulaže u istraživanja i nadogradnju nautičkog turizma.</s><s>Njegova prednost, no istodobno i problem, jest to što zahtijeva odgovarajući kvalificiran i educiran kadar.</s><s>Usto je nužno i kontinuirano usavršavanje s obzirom na to da se turizam mijenja iz dana u dan, kako je to nedavno ilustrirao primjer krize koju je, osobito u sektoru turizma, izazvao COVID19 (Marušić, Čorak i Boranić Živoder, 2020).</s><s>Danas je nautički turizam posebno zanimljiv državama koje imaju geografske i infrastrukturne mogućnosti.</s><s>Sve su češća znatna ulaganja u tu sferu turizma zbog potencijalno goleme dobiti.</s><s>O tome u kojoj su mjeri pojedine države fokusirane na nautički turizam govori i činjenica da je u državama u kojima je turizam bitan element strateškog plana nautički turizam okosnica strateškog interesa (Mičuga, Tako se u statističkim analizama nautički turizam izdvaja kao posebna grana turizma te opisuju sljedeća četiri uvjeta koja ga čine statistički relevantnim: prepoznavanje tržišta, dominantnost troškova, dodatna potražnja za sadržajima koji izdvajaju nautičare od ostalih turista te dovoljan kapital i broj posjetitelja.</s><s>Problem s kojim se susrećemo tijekom protekle dvije godine svima je poznata bolest COVID-19.</s><s>Pandemija je uvelike utjecala na sve sfere života, pa tako i na turizam (Škare, Soriano i Porada-Rochoń, 2021).</s><s>Nautički turizam pokriva cijeli spektar aktivnosti.</s><s>S obzirom na to da nautičari nisu stacionarni, goste karakterizira upravo njihova mobilnost.</s><s>Riječ je o multifunkcionalnoj turističkoj djelatnost s izraženom pomorskom komponentom, koja je turistički fenomen nautičkog turizma, zasnovanog na morskim plovilima i lukama kao njihovim utočištima.</s><s>Interes investitora za nautički turizam u svijetu, uključujući i Republiku Hrvatsku, proizlazi iz visoke makro- i mikroprofitabilnosti, koja je rezultat pozitivnog utjecaja brojnih turističkih funkcija.</s><s>Takav se učinak u nautičkom turizmu učinkovito isprepliće, dovodeći do visoke potrošnje nautičkog turizma u smislu održavanja plovila, kao i visoke potrošnje nautičara, koja je dvostruko veća od one „tradicionalnih” turista (Gračan, Gregorić i Martinić, Do izbijanja pandemije zabilježen je dinamički razvoj turizma i turističkog prometa (putovanja) gotovo u cijelom svijetu.</s><s>U 2013. godini procijenjeno je da je rast globalnog gospodarstva iznosio 9,5 % svjetskog BDP-a, dok je 2019. u tom sektoru bilo zaposleno 296 milijuna osoba.</s><s>Znatno je utjecao na razvoj pojedinih zemalja i regija, razmatranih u različitim – gospodarskim i socijalnim – aspektima U prilog tomu u kojoj je mjeri Hrvatska nautičarska destinacija i koliko je pogodna za nautičare i tu vrstu turizma govori činjenica da ima 1185 otoka, od čega je naseljenih 50.</s><s>Obala je iznimno razvedena.</s><s>Zajedno s otocima, obalna linija dugačka je preko 6000 km.</s><s>U razdoblju od 2015. do 2019. godine Hrvatska je zabilježila porast od gotovo 56 % u sferi nautičkog turizma (Ministarstvo turizma, 2008).</s><s>Vrlo zanimljiv usporedni podatak za 2019. i 2020. godinu ukazuje na pad noćenja povezanih s čarter agencijama, a riječ je o veoma značajnu padu od Luković (2013) navodi kako je nautički turizam skup raznih aktivnosti koje se događaju izvan marine i u marini.</s><s>Dakle, radi se o gospodarskoj djelatnosti koja spaja razne aktivnosti, počevši od sporta i rekreacije preko zabavnih sadržaja do restorana, slastičarnica, kafića i svih sadržaja važnih za održavanje brodova odnosno objekata koje koriste nautičari.</s><s>U nautičkom turizmu turisti osjećaju određenu dozu slobode zbog toga što mogu birati kamo će otići i mogu krojiti sami svoje rute i „mini” izlete, pa možemo reći kako nautički turizam u turistima pobuđuje istraživački i pustolovni duh (Łapko, Hącia i Lučić, 2021).</s><s>Zanimljivost u 2020. godini jest da broj noćenja turista iz Velike Britanije, Njemačke i Austrije ne samo da se nije smanjio nego se u nekim slučajevima čak i povećao.</s><s>Neki od razloga tomu su niže cijene i želja za iskustvima kojih će biti sve manje ako se pandemija nastavi.</s><s>S druge strane, kad je riječ o hrvatskom nautičkom turizmu, broj noćenja hrvatskih i slovenskih gostiju drastično je pao.</s><s>Nameće se zaključak da osobe koje žive bliže nautičkim destinacijama sve manje uživaju u blagodatima nautičkog turizma te se broj njihovih noćenja drastično Glavni problem u turizmu 2020. i 2021. godine općenito, pa tako i u nautičkom sektoru, bila je pandemija bolesti COVID-19.</s><s>Svjetske vlade naložile su karantene diljem svijeta te dovele svijet u gospodarsku krizu, koja se odrazila i na turizam.</s><s>Više je razloga zašto ljudi ne putuju.</s><s>Jedan od njih svakako je strah koji ljudi osjećaju zbog upozorenja na opasnost od širenja bolesti.</s><s>Drugi razlog zacijelo je pad kupovne moći uslijed globalne krize i navodnih povećanih cijena putovanja.</s><s>Treći razlog svakako je nemogućnost putovanja uslijed necijepljenja ili pozitivnog rezultata PCR testa.</s><s>S druge strane, na djelu je i zakon ponude i potražnje.</s><s>Smanjena potražnja ima za posljedicu opadanje cijena raznih usluga i smještaja, što u krizi izazvanoj bolešću COVID-19 mnoge ljude navodi upravo da putuju Na temelju podataka s internetske platforme za prijavu i odjavu turista u Hrvatskoj, razvijene u sklopu projekta čiji je nositelj Hrvatska turistička zajednica, pod nazivom „eVisitor“ vidljivo je kako je Hrvatska jedna od rijetkih država u Europskoj uniji koja je otvorila svoja vrata državljanima SAD-a.</s><s>Zabilježen je porast smještaja na plovilima, otocima, u kampovima, kao i vilama, osobito na sjevernijem dijelu jadranske obale (Istra i Kvarner), koji je lako dostupan automobilom.</s><s>U Hrvatskoj kao vodećoj sredozemnoj destinaciji, prema podacima sustava eVisitor, u srpnju i kolovozu 2020. godine ostvareno je 32,5 milijuna noćenja, što predstavlja 59 % ostvarenih noćenja u usporedbi s istim razdobljem U Hrvatskoj su procvat doživjele i neke druge regije, poput Like, Gorskog kotara ili Zagorja.</s><s>I u nautičkom turizmu nastupile su određene promjene koje iziskuju prilagodbu ne samo nautičara nego i ponuđača.</s><s>U strategiji razvoja turizma Republike Hrvatske spominje se produljenje sezone uz manje gostiju i manje opterećenje infrastrukture, koja je nespremna za novi način rada (Aggarwal i Konkretno, kada je riječ o nautičkom turizmu, svi gosti koji uzimaju plovilo u najam dobivaju potpuno očišćeno i dezinficirano plovilo.</s><s>Povrh toga, moraju priložiti negativan nalaz PCR testa, odnosno moraju biti cijepljeni, što se navodi kao napomena u crew listi.</s><s>Osim toga moraju se poboljšati turističke atrakcije, kao i upravljanje turističkim destinacijama, a naglasak je i na većoj diversifikaciji turističkih proizvoda te na održivom razvoju.</s><s>U međuvremenu se raspravlja o alternativnom i održivom sportsko-turističkom gospodarstvu za izgradnju otpornijeg lokalnog gospodarstva, dok neki tvrde da je potrebno ograničiti megakruzere te tako razviti izoliranije turističke industrije, koje će više uključivati lokalne aktere (González i Suárez-Rojas, 2022).</s><s>Spominje se kako je zemlja poput Hrvatske odličan primjer restrukturiranja čitave industrije te preslagivanja stvari koje ne funkcioniraju i koje nisu dobre.</s><s>Ističe se i uloga države u poboljšanju infrastrukture, pogotovo u nautičkom sektoru.</s><s>Važno je napomenuti da s 95,5 milijuna noćenja za 2019. godinu, prema podacima s platforme eVisitor, Hrvatska i nije imala tako loše brojke, dok su s 40,8 milijuna noćenja ostvarenih 2020. te brojke pale za više od 50 % (DZS.hr, 2020).</s><s>Prema statističkim podacima Europske komisije, jedrenjem, odnosno plovidbom bavilo se preko 36 milijuna ljudi u Europi, što je veoma impozantna brojka.</s><s>Ukupno bi se u svim europskim nautičkim lukama (preko 4500 luka) moglo zaposliti ili je bilo zaposleno više od 70 000 ljudi (Europska komisija, 2016).</s><s>Spinelli i Benevolo (2021) tvrde da nautički turizam ima ključnu ulogu u gospodarskom i društvenom razvoju te da izravno pridonosi razvoju usluga i tehnološke, komunikacijske i socijalne infrastrukture.</s><s>K tomu, nautički turizam jedan je od najvažnijih i najutjecajnijih oblika aktivnog turizma s posebnim značajkama koje, kad se razmatraju u kontekstu pandemije bolesti COVID-19, ukazuju na to da se nautički turizam može smatrati relativno sigurnim te da se odlikuje niskim rizikom od zaraze (Łapko et al., 2021).</s><s>Ukazuju na osobite pogodnosti nautičkog turizma (u kontekstu čarter industrije) u ovoj krizi:</s>
<s>Gosti na brodu mogu se vrlo lako izolirati od posade (skipera) te uopće ne stupati u kontakt s njima, pri čemu važnu ulogu ima sama mogućnost jednostavnog ograničavanja kontakta.</s><s>Također, bitno je naglasiti kako se krstarenja odnosno najam plovila u čarteru u većini slučajeva odvija bez posredovanja putničkih agencija.</s>
<s>Brodovi su vrhunski opremljeni kako bi funkcionirali kao neovisne smještajne/ugostiteljske jedinice spremne odgovoriti na sve zahtjeve turista, što omogućava visok stupanj neovisnosti od smještajnih jedinica odnosno ugostiteljskih usluga.</s>
<s>Postoji mogućnost fleksibilnog planiranja rute krstarenja; putovanje do odlazne luke gosti najčešće organiziraju sami, koristeći se vlastitim prijevozom, što pruža visok stupanj neovisnosti u slučaju ograničenja korištenja javnog prijevoza ili obustave određenih zračnih i željezničkih veza.</s><s>To također smanjuje rizik od zaraze na putu do/iz luke.</s>
<s>Većina aktivnosti ne zahtijeva društvenu blizinu te se može obavljati s ograničenim brojem ljudi (izuzev manifestacija, natjecanja i sličnih događaja s publikom i većim okupljanjima).</s>
<s>Gore navedeni razlozi ukazuju na prednosti nautičkog turizma u smislu mogućnosti izolacije u razdoblju pandemije.</s><s>Nautički turizam pokazao se sigurnim načinom zabave, odnosno otkrivanja novih stvari s obzirom na to da se najčešće odvija u krugu obitelji i prijatelja.</s><s>Gosti najčešće ne unajmljuju plovila s namjerom njihova zajedničkog korištenja s nepoznatim osobama, nego češće s osobama iz njihove bliže okoline, za koje znaju odnosno mogu pretpostaviti da su zdrave, a i osjećaj sigurnosti je veći kad su turisti okruženi bliskim osobama (Hącia et al., Međutim, s druge strane, kruzeri nisu toliko sigurni u pogledu bolesti COVID-19 iz više razloga, a neki od njih su (Tapsall, 2022): Ako netko od gostiju razvije simptome bolesti na kruzeru, to predstavlja velik problem za ostale sudionike krstarenja, kao i za samo krstarenje; dolazi do velikih problema zbog izolacije zaraženih, odnosno propasti putovanja.</s><s>Sljedeći problem javlja se u slučaju pobola djelatnika kruzera, a s obzirom na to da nema mogućnosti njihove adekvatne zamjene kao ni adekvatnog liječenja u slučaju ozbiljnijih simptoma bolesti.</s><s>Najveći je problem potpuno širenje bolesti na sve putnike i članove posade.</s><s>Posljednji problem financijske je prirode; riječ je o potraživanjima povrata sredstava za uplaćena putovanja na koja kruzer kompanije nisu bile spremne, pa se kruzer industrija iz jedne od najbrže rastućih u razdoblju krize izazvane bolešću COVID-19 ubrzo pretvorila u velik promašaj.</s><s>Pandemija bolesti COVID-19 zahvatila je gotovo sve zemlje i tvrtke povezane s nautičkim turizmom na svjetskoj razini.</s><s>Nedvojbeno je da je izbijanje bolesti COVID-19 značajno utjecalo i nastavit će utjecati na pomorske zajednice u poslovnom, financijskom i društvenom smislu njihova poslovanja.</s><s>Unatoč njezinu negativnom utjecaju na gospodarstvo i dobrobit zemlje, pandemija istodobno prisiljava industriju da brže reagira na poremećaje i razvija bolje dugoročne strategije za suočavanje s neizvjesnošću te da posluje održivije (Hącia et al., Istraživanje koje su proveli Hącia et al. (2021) nastoji se ispitati utjecaj pandemije bolesti COVID-19 na nautički turizam prije, za vrijeme i nakon pandemije.</s><s>Nautičari iz raznih europskih zemalja uočili su brojna odstupanja i promjene proizašle iz situacije pandemije, a neke od njih bile su vrlo opterećujuće za njih.</s><s>Uglavnom se radilo o uvedenim ograničenjima (na razini država i regija) čiji je cilj bilo zaustavljanje širenja zaraze korona virusom.</s><s>Najtežim ograničenjima smatrali su ona kojima se ograničava sloboda putovanja: zatvorene granice, otkazani letovi, karantena i obveza obavljanja testova na koronavirus (Benko, Krstanović i Sovulj, 2022) Države bi trebale razviti otpornije turističko gospodarstvo i izraditi planove za oporavak turizma nakon krize izazvane bolešću COVID-19.</s><s>Turistički sektor najviše je pretrpio uslijed izbijanja pandemije bolesti COVID-19 i zato iziskuje pažljivo planiranu strategiju oporavka i ublažavanja posljedica.</s><s>Stoga bi trebalo koordinirati potporu vlade kako bi se osiguralo jačanje kapaciteta i produktivnost ključnih turističkih aktera (Hącia et al., 2021).</s><s>Pandemija predstavlja veliki rizik za turizam, stoga je potrebno što brže iznaći rješenja.</s><s>Očekuje se da će se u nadolazećim mjesecima i godinama iznimno pogodnim pokazati upravo nautički turizam te da će isplivati iz ove krize iznimno brzo (Budimir, 2020).</s><s>Ova tema završnog rada odabrana je s razlogom – mnoštvo je prostora za istraživanja o ovoj uzlaznoj grani turizma, pogotovo na našim prostorima u primorskim područjima.</s>
<s>Namjera istraživanja bila je, na temelju dobivenih rezultata, iznijeti određene prijedloge namijenjene poduzećima koja posluju u nautičkom sektoru u smislu poboljšanja poslovanja.</s><s>Konkretno se, polazeći od proučavanja kretanja turista prije, za vrijeme i poslije krize izazvane bolešću COVID-19, analizirao način na koji se ono odrazilo na nautički sektor u financijskom smislu.</s><s>Ovaj bi rad mogao uvelike pomoći nautičkom sektoru u Hrvatskoj, a pogotovo manjim poduzećima suočenima s krizom izazvanom bolešću COVID-19.</s><s>Kroz analizu dostupnih podataka nastojalo se pružiti što više podataka koji bi mogli pridonijeti rješavanju situacije te ići u korak s krizom i trendovima koji prate pandemiju.</s><s>Završnim radom nastojalo se predvidjeti trendove rasta u razdoblju nakon pandemije bolesti COVID-19.</s><s>Osnovna namjena rada bila je pronaći odgovor na pitanje kako se nautički turizam snašao u globalnoj pandemiji.</s><s>Ciljevi završnog rada bili su ispitati učinke pandemije na nautički turizam, kao i veću ili manju važnost tog oblika turizma kao dijela svjetskog turizma općenito.</s><s>Glavni cilj koji se nastojao ispuniti jest iznošenje prijedloga i savjeta za poboljšanje poslovanja u krizi izazvanoj pandemijom bolesti COVID-19.</s><s>1.3 Istraživačka pitanja završnog rada</s>
<s>U radu se postavljaju tri ključna istraživačka pitanja: IP 1: Kako je zdravstvena kriza izazvana pandemijom bolesti COVID-19 utjecala na nautički turizam u 2020. i 2021. godini?</s><s>IP 2: Kako se nautički turizam prilagodio trenutnoj situaciji pandemije te je li i ako jest, na koji je način prilagodio poslovanje?</s><s>IP 3: Što je poticalo ljude na putovanje, odnosno na konzumaciju proizvoda u nautičkom turizmu prije krize izazvane pandemijom, a što ih potiče sada?</s>
<s>Kad je riječ o krizi izazvanoj pandemijom bolesti COVID-19 i nautičkom turizmu, polazi se od pretpostavke da je ta grana turizma jedna od onih koje nisu najbolje prošle za vrijeme pandemije i koje su prilično oštećene u financijskom smislu, međutim, koja ima potencijala za brz napredak i rast te oporavak od krize.</s><s>Odabir i pronalaženje predstavnika poduzeća iz privatnog i javnog sektora spremnih na suradnju bio je relativno jednostavan, što se ne može reći za pripadnike nevladinih organizacija.</s>
<s>Potencijalno ograničenje povezano je s problemom pronalaska statističkih podataka o brojčanom stanju koje bi omogućilo usporedbu situacije prije krize izazvane pandemijom bolesti COVID-19 i za vrijeme krize jer je tema još uvijek veoma aktualna.</s><s>Što se tiče rezultata i odgovora na intervjue, zbog slabije stručne osposobljenosti kandidata neki odgovori na pitanja su nepotpuni.</s><s>Usto, zbog povezanosti kandidata s vlastitim proizvodom postoji mogućnost subjektivnosti pri odgovaranju na određena pitanja.</s>
<s>U završnom radu koristili smo više metoda.</s><s>U početnom dijelu završnog rada, odnosno u njegovu teorijskom dijelu tražili smo i prikupljati podatke kako bi se na što bolji i kvalitetniji način mogle objediniti definicije pojma nautički turizam.</s><s>Koristili smo metode usporedbe jer ćemo uspoređivati mišljenja, stavove i zaključke raznih istraživača na ovu temu.</s><s>Koristili smo izvore poput znanstvenih članaka i druge objavljene literature.</s><s>Kvalitetnu literaturu moguće je pronaći i u člancima objavljenima na internetu (Valanides, 2010).</s><s>Koristili smo i metoda deskripcije, odnosno postupak jednostavnog opisivanja ili očitavanja činjenica, procesa i predmeta u prirodi i društvu te njihovih empirijskih potvrđivanja odnosa i veza, ali bez znanstvenog tumačenja i objašnjavanja (Kukić, 2018).</s><s>Zatim smo napravili osvrt na analizu tržišta i statističke podatke na razini države koji bi trebali biti vjerodostojni.</s><s>Analizirali smo usporedne podatke prije i za vrijeme krize izazvane bolešću COVID-19 i pretpostavljeni daljnji razvoj nautičkog turizma nakon te krize.</s><s>Slijedi usporedba nautičkog sektora kao značajne djelatnosti prije, za vrijeme i nakon razdoblja pandemije bolesti COVID-19.</s><s>Na temelju stajališta da je metoda istraživanja koja bi se najbolje uklopila u ovaj rad polu strukturirani intervju.</s><s>Nastojali smo kroz intervjue s predstavnicima pet poduzeća dobiti odgovore na istraživačka pitanja te saznati na koji način razmišljaju turistički djelatnici (Chirisa et al., 2020b).</s><s>Pri intervjuiranju smo koristili diktafon i bilješke koje su kasnije bile od pomoći pri pisanju.</s><s>U sklopu bilježaka stavljali smo podnaslove koji će se kasnije filtrirati kako bi se izbacile manje važne i suvišne informacije.</s><s>Na kraju smo analizirali mišljenja i stavovi svih ispitanika, odnosno u ovom slučaju vlasnika ili čelnih osobe 5 poduzeća iz nautičkog sektora.</s>
<s>Osim toga, analizirali smo na koji su način razmišljanja ispitanika iz prakse usklađena s literaturom napisanom na temu krize izazvane pandemijom bolesti COVID-19 i nautičkog turizma (Budimir, 2020).</s><s>Na taj će se način doći do saznanja o stanju u ovoj djelatnosti iz prve ruke.</s><s>Proveli smo i benchmarking analizu te nautički turizam usporedili s ostalim granama turizma s ciljem dolaženja do spoznaje o tome kako su se ostali prilagodili novoj globalnoj situaciji.</s><s>2 NAUTIČKI TURIZAM</s>
<s>Nautički turizam, koji se naziva i vodeni turizam, turizam je koji spaja jedrenje i plovidbu s aktivnostima na odmoru.</s><s>To može biti putovanje od luke do luke na brodu za krstarenje ili pridruživanje događajima usmjerenima na čamce kao što su regate ili pristajanje malog čamca za ručak ili drugu dnevnu rekreaciju na posebno pripremljenim dnevnim pristancima.</s><s>To je oblik turizma koji je općenito popularniji ljeti (Maravić, 2016).</s>
<s>Ne samo da je nautički turizam ugodan način da se posjeti jedinstvene dijelove svijeta već je i vrlo profitabilna industrija.</s><s>Mnogi turisti koji uživaju u jedrenju kombiniraju putovanje i s drugim aktivnostima.</s><s>Potražnja za opremom, priborom i sadržajem za te aktivnosti pokrenula je poduzeća te namjene (Maravić, 2016).</s><s>S obzirom na to da mnogi zaljubljenici u nautiku žive na svojim plovilima čak i u luci, nautički turisti stvaraju potražnju za raznolikom robom i uslugama.</s><s>Stoga su marine razvijene posebno za nautičke turiste izgrađene u Europi, Južnoj Americi i Australiji.</s><s>Ovo poglavlje donosi pregled literature o osnovnim pojmovima i konceptima vezanima za nautički turizam (Mikulčić, Kasum i Božić, 2011).</s>
<s>Sektor nautike okarakteriziran je kao multifunkcionalan jer pokriva širok i neprestano rastući broj pomorskih djelatnosti.</s><s>Ta multi varijabilna priroda znači da je definicija nautičkog turizma složena.</s><s>Štoviše, do danas nije standardizirana.</s><s>Stoga je u literaturi moguće pronaći definicije nautičkog turizma koje naglašavaju razne aspekte ovog višedimenzionalnog pojma.</s><s>Navedeno najbolje prikazuje Tablica 1. u kojoj su sabrane definicije različitih autora od 2000. do 2019. godine.</s>
<s>Aktivan odmor u dodiru s morem koji olakšava sve vrste nautičkih aktivnosti u slobodno vrijeme.</s>
<s>Segment obalnog turizma koji se odnosi na rekreaciju i sportske aktivnosti u dodiru s morem neovisno o klimatskim uvjetima.</s>
<s>Nedavna komercijalna djelatnost koja se razvila između običnog turizma i pomorske djelatnosti, a sadrži karakteristike koje ga čine posebnom vrstom turizma.</s>
<s>Zbroj polifunkcionalnih aktivnosti i odnosa koji nastaju zbog boravka turista unutar ili izvan luka nautičkog turizma te korištenjem brodova ili drugih objekata vezanih za nautičku i turističku djelatnost u svrhu rekreacije, sporta, zabave ili druge potrebe.</s>
<s>Složen sustav koji zahtijeva korištenje svih obrazaca i zakonitosti opće teorije sustava i principa</s>
<s>Dio općeg turističkog fenomena koji je značajno promijenio strukturu i karakteristike turističke privrede.</s>
<s>Skup odnosa među ljudima koji nastaju prilikom putovanja i koji imaju karakteristiku da je glavna motivacija poduzimanje nautičkih, rekreacijskih ili sportskih aktivnosti koje se provode u velikim vodenim površinama poput mora, rijeka ili jezera.</s>
<s>Složeni sustav koji se sastoji i koristi različite oblike tehničko-tehnoloških procesa te je kao takav izložen raznim rizicima.</s>
<s>Vrsta turizma unutar općeg pomorskog turizma koja generira izravne utjecaje na formiranje i razvoj obale i koja je zbog svoje važnosti postala jedno od najvažnijih istraživačkih područja te je obrađena u više studija.</s>
<s>Prema tim definicijama, autori navode da je nautički turizam varijanta turizma gdje je more najvažnija karakteristika.</s><s>Nautički turizam može se pojaviti u mnogim različitim područjima.</s><s>Među onima koji su priznati u znanstvenim i akademskim područjima jesu kruzerski turizam, nautički sport ili rekreacija te najam brodica ili jahti.</s><s>Posljednjih godina pojavio se još jedan modalitet – rekreacijski nautički turizam, koji je identificiran kao onaj segment turizma u kojem se putuje radi realizacije nautičkih (veslanje, kajak, jedrenje, jet ski i sportski ribolov itd.) i podvodnih aktivnosti (Martínez Vázquez, García i Valenciano, 2021).</s><s>Riječ je o obliku turizma koji se posljednjih godina dinamično razvija diljem Europe, privlačeći sve više sudionika.</s><s>Prema teoriji multiplikativnog učinka, rastući turistički promet, a time i povećani troškovi turista na mjestu prijema (posjećene luke) doprinose razvoju lokalnih gospodarstava (Nowaczyk, 2018).</s><s>Nautički turizam multidisciplinarna je turistička djelatnost, što znači da se bavi pomorstvom,</s>
<s>ali prvenstveno ekonomijom.</s><s>Kao cjelokupna djelatnost nautički turizam primarno se dijeli na tri glavna tipa: luke nautičkog turizma, čarter i krstarenje (Luković, 2012).</s><s>U literaturi se pojam nautički turizam često poistovjećuje s pojmom pomorski turizam, kao i s jedrenjem i drugim aktivnostima isključivo na moru.</s><s>No, ta vrsta turizma se odvija i na rijekama, jezerima i njihovim obalama u rekreacijskim, zabavnim i sportskim čamcima, marinama ili na moru (Vuksanović, PivaciI i DraginiI, 2013).</s>
<s>Hrvatski Zakon o turističkom gospodarstvu definira nautički turizam kao plovidbu i boravak turista nautičara na plovilima i u lukama nautičkog turizma u svrhu odmora i rekreacije (Bartoluci i Čavlek, 1998).</s><s>Nautički turizam može se definirati i kao sveukupnost odnosa i usluga koje proizlaze iz plovidbe i stacionarnog boravka domaćih i stranih turista na moru i vodi koji organiziraju sami turisti ili netko drugi te plovidbu u svrhu odmora, slobodno vrijeme i zabava (Jadrešić, Turističke usluge dostupne u marinama za nautičke turiste uključuju (Kasum, Božić-Fredotović i Vidan, 2009):</s>
<s>ali zakup vezova za jedrilice i nautičke turiste koji žive na brodu, iznajmljivanje jedrilica za odmor i rekreaciju (čarter, krstarenje i slično), prihvat, čuvanje i održavanje jedrenjaka, osiguravanje zaliha (voda, gorivo, zalihe, rezervni dijelovi, oprema i slično), priprema i održavanje jedrenjaka,</s>
<s>ali pružanje informacija ljubiteljima nautike (vremenske prognoze, nautički iznajmljivanje vodenih skutera i ostale vodene opreme.</s><s>Iako se na prvi pogled može činiti da nautički turizam ima izrazito mobilnu prirodu vezanu za jedan oblik sportsko-rekreacijskih aktivnosti na plovilu, potrebno je upozoriti na značaj njegove stacionarne komponente kao jednog od najvažnijih čimbenika razvoja i unapređenje ovog oblika turizma.</s><s>Ta stacionarna komponenta sastoji se od primarnih prihvatnih objekata i dopunskih objekata Nautički turizam karakteriziraju prirodni ili atraktivni uvjeti koji su polazna pretpostavka postojanja nautičkog turizma na određenom području.</s><s>Pod prirodnim uvjetima podrazumijevaju se obala, vodeni prostor, zemljište, geografski položaj, prirodne ljepote, temperatura zraka, temperatura mora i slično.</s><s>Drugim riječima, to su sve prirodne blagodati koje posjeduje određena lokacija.</s><s>Nadalje, pod atraktivnim uvjetima podrazumijevaju se (Jadrešić, 1978): 1. hidrografski elementi, flora, fauna, prirodne odlike mora, 2. klimatske prilike (podneblje),</s>
<s>3. reljef – zemljopisne karakteristike područja.</s><s>Sve ranije navedeno čini osnovne uvjete za razvoj nautičkog turizma.</s><s>Osim prirodnih ili atraktivnih uvjeta nautičkog turizma postoje i investicijski uvjeti koji su nužni da bi nautički turizam postojao.</s><s>Ti investicijski uvjeti obuhvaćaju materijalnu izgradnju, a pod materijalnom izgradnjom podrazumijeva se izgradnja novih objekata – kapaciteta, proširenje i dogradnja postojećih kapaciteta, zatim adaptacija i modernizacija postojećih kapaciteta te nabava opreme i inventara za postojeće kapacitete, tj. investicije (Jadrešić, 1978).</s>
<s>Kao i proces definiranja, proces klasifikacije koncepata nautičkog turizma nije jednostavan zadatak.</s><s>Jedna od prvih klasifikacija nautičkog turizma napravljena je u humanističkom pristupu nautičkom turizmu, gdje je fokus istraživanja stavljen na motivaciju subjekata nautičkog turizma.</s><s>U odnosu na glavni motiv koji tvori nautički turizam moguće ga je svrstati u različite vrste: mobilni, navigacijski, sunčani, stambeni, sportski, zimski, izletnički, ribolovni, kulturni, zdravstveni i ekološki nautički turizam (Luković, 2007).</s><s>S obzirom na gore navedenu temeljnu definiciju nautičkog turizma, koja kaže da je nautički turizam polifunkcionalna turistička djelatnost s izraženom pomorskom komponentom, njegovu klasifikaciju treba promatrati sa znanstvenog i praktičnog aspekta.</s>
<s>Takva klasifikacija nautičkog turizma, koja ističe njegova tri osnovna tipa: (1) marine, (2) čarter i (3) krstarenje, opravdana je specifičnostima i razlikovnim obilježjima tih grana.</s><s>Državno priznate trgovačke luke nautičkog turizma, popularnije marine, važan su dio svakog europskog gospodarstva, bez obzira na to ima li država izlaz na more ili ne (Luković, 2007).</s><s>Glavne značajke triju temeljnih industrija nautičkog turizma koje ih razlikuju od ostalih industrija jesu sljedeće: (1) snažno su povezane s aktivnostima na moru i slatkoj vodi i (2) općenito se odvijaju pod nekom vrstom lokalne koncesije.</s><s>Osim čvrste povezanosti s morem i navigacijom, posao nautičkog turizma zahtijeva i određenu dozu pomorskih vještina.</s><s>More i druge vodene površine poseban su aspekt destinacije kojem se te industrije moraju prilagoditi.</s><s>Obavljanje djelatnosti pod koncesijom ima dvojak učinak, ovisno o tome je li koncesija izravna ili neizravna.</s><s>Na primjer, u industriji marina postoji izravna koncesija koja se provodi kroz ugovor o koncesiji.</s><s>U čarter industriji i industriji krstarenja koncesija je neizravna ili skrivena i provodi se kroz različite resurse za održavanje plovnih Čarter industrija kao podvrsta nautičkog turizma uglavnom se veže za marine i bez njih je ne bi bilo.</s><s>Čarter u smislu iznajmljivanja i pružanja usluga vezanih za radove na plovilima proširuje spektar svoje djelatnosti.</s><s>Što se tiče kapitala, čarter je najnerazvijenija grana unutar nautičkog turizma, a istovremeno nosi veću neizvjesnost i rizike zbog svoje strukture i načina poslovanja (Gračan i Uran, U odnosu na kapital, kruzing je najrazvijenija gospodarska grana, ne samo u kontekstu nautičkog turizma nego i u usporedbi sa svim drugim gospodarskim granama.</s><s>Industrija krstarenja nudi bogat i raznolik raspon potencijala u vezi s plovilima.</s><s>Potencijalne ponude sastoje se od izleta ili putovanja u trajanju od jednog ili više dana.</s><s>Takva krstarenja uključuju luke koje mogu ali i ne moraju biti specijalizirane za prihvat brodova za kružna putovanja (Gračan, 2011).</s><s>S aspekta veličine i vrste plovila nautički turizam dijeli se na (Luković, 2007): brodski ili "veliki" nautički turizam (lanijeri, putnički i turistički brodovi, putnički/teretni brodovi, trajekti, hidrogliseri, plutajuće kuće i plutajući hoteli jahting turizam (jahte raznih vrsta i veličina za krstarenja i izlete), nautički turizam na motornim čamcima (jedrilice, čamci s motorom ili bez njega, sve vrste glisera, razni čamci za sport i rekreaciju, posebna plovila za podvodne aktivnosti itd.).</s>
<s>S aspekta udjela, obujma i područja plovidbe nautički turizam dijeli se na "veliki" nautički turizam (plovidba velikim plovilima – krstarenje oceanom, krstarenje zatvorenim morima, duža putovanja, čarter), "mali" nautički turizam ili zabavna plovidba (mali brodovi, jahte, jedrilice, sportski čamci, gliseri, razni objekti za zabavu i razonodu itd.) S aspekta organizacije plovidbe postoji nekoliko vrsta nautičkog turizma (Luković, individualni nautički turizam,</s>
<s>Terminološka zbrka uzrokovana nedostatkom međunarodno prihvaćenih definicija uzrokuje miješanje pojmova kao što su nautički turizam, pomorski turizam, turističko jedrenje ili jahting turizam.</s><s>Neki autori definiraju morski turizam i nautički turizam kao sinonime, dok drugi nautički turizam povezuju s jedrenjem ili plovidbom brodovima i jahtama, ali kao sredstvom koje čini iskustvo plovidbe, a ne isključivo kao prijevozno sredstvo (Benevolo, 2011).</s><s>Međutim, navedeni pojmovi predstavljaju osnovne koncepte nautičkog turizma, odnosno pomorski turizam, turističko jedrenje i jahting turizam.</s><s>Dakle, nautički turizam može poprimiti različite oblike.</s><s>Najproučavaniji podsegmenti u akademskim i znanstvenim područjima jesu krstarenja, luke nautičkog turizma (jahtaši s vlastitim čamcem ili bez njega) i najam plovila (najam čamaca za rekreaciju ili ronjenje, sa zapovjednikom broda ili bez njega).</s><s>Značajka koja je zajednička tim modalitetima jest da su općenito razvijeni u lukama, koje se očito značajno razlikuju po svojim strukturama, uslugama, veličini i aktivnostima.</s><s>Čak i kada je ponuda rekreacijske nautike vrlo široka i raznolika, upravo nautičke luke i marine zadržavaju svoju ulogu najvažnijeg elementa i trgovačkog kapitala industrije nautičkog turizma (Besteiro, 2004).</s>
<s>Turizam je tijekom godina dobio nove dimenzije, svojstva i smjerove u kontekstu svijeta koji se brzo mijenja te sila geografske transformacije, globalizacije i međunarodnih migracija, što je rezultiralo razvojem novog i modernog turističkog proizvoda prilagođenog potrebama novih turista.</s><s>Globalizacija je imala golem utjecaj na današnje turističke trendove, koji nameću nove percepcije turizma, kao i pojavu „novih“ turista.</s><s>Turisti su danas u potrazi za novim i jedinstvenim iskustvima, iskazuju sve veći broj potreba ne samo tijekom boravka na destinaciji već i tijekom cijelog procesa putovanja do destinacije, tijekom kojeg žele personalizirani pristup (Alkier, 2019).</s>
<s>Kada se razmatra nautički turizam i sve karakteristike njegove ponude, automatski na pamet pada pojam kvalitete.</s><s>Razlog tomu je što suvremeni nautičari posjeduju visoku kupovnu moć, spremni su tijekom odmora potrošiti značajne iznose i stalno su u potrazi za luksuzom i postizanjem odgovarajuće vrijednosti i iskustva za novac (Alkier, 2019).</s><s>Garau (2007) u studijama provedenim 2001. i 2007. godine identificira nautičkog turista.</s><s>Autor navodi da nautičke turiste karakteriziraju sljedeća obilježja: (1) nerezidenti koji putuju brodom i prenoće na svojim brodovima, (2) stanovnici koji plove izvan svoje matične luke i (3) nerezidenti koji imaju čamce za obavljanje nautičkih aktivnosti, čak i ako na njima ne borave preko noći.</s>
<s>Iz navedenog je jasno da je element koji karakterizira tu vrstu turizma korištenje plovila ne samo kao prijevoznog sredstva već i kao biti nautičkog iskustva.</s><s>Isto tako, nautičke aktivnosti koje se obavljaju bez plovila ne se uzimaju u obzir.</s><s>U sektoru turizma motivacije su prethodno proučavane kao glavni kriterij za segmentaciju tržišta.</s><s>Međutim, drugi autori kao što su Tkaczynski i RundlenThiele (2013) razmatrali su socio-demografske aspekte.</s><s>Što se tiče motivacije za posjet obalnim i morskim destinacijama kroz nautički turizam, jedna od prvih objavljenih studija ona je koju su izradili Kozak i Rimmington (2000) analizirajući grupu turista u posjetu Mallorci (Španjolska).</s><s>To istraživanje pokazalo je da su motivacije za posjet toj destinaciji kultura, užitak ili fantazija, opuštanje i fizički čimbenici.</s><s>Nadalje, Molera i Albaladejo (2007) identificirali su pet razloga za putovanje morskim područjem Murcia, također u Španjolskoj, koji uključuju prirodu i mir, fizičke i kulturne aktivnosti, obitelj, značajke putovanja i seoski život.</s>
<s>Iz druge perspektive, Yoon i Uysal (2005) istraživali su motivaciju turista koji su putovali na Cipar u Sredozemnom moru, utvrđujući osam motivacijskih push faktora: emocije, znanje i obrazovanje, opuštanje, postignuće, obiteljska zajednica, bijeg, sigurnost i zabava.</s>
<s>Također, možemo identificirati devet motivacijskih pull čimbenika, koji uključuju modernu atmosferu i aktivnosti, dovoljno prostora i aktivnosti, malu veličinu i pouzdanost, prirodnu klimu, krajolik, različitu kulturu, čistoću, lokalnu kuhinju te vodene aktivnosti (Hemant i Rhaalib, 2013).</s><s>Kassean i Gassita (2013) u studiji o otoku Mauricijusu u Južnoj Africi ispitivali su motivacijski poriv i čimbenike privlačnosti koji su utjecali na odluku turista pri odabiru nautičkog oblika turizma.</s><s>Nalazi pokazuju da su odmor i opuštanje najsnažnije pokretačke motivacijske sile, a slijede nostalgija, bijeg, novost i društvena interakcija.</s><s>Dodatni razlozi bili su jedinstveno vrijeme i klima Mauricijusa, izvrstan krajolik, jedinstvena flora i fauna, privlačne plaže, egzotično okruženje, umirujuća priroda i autentična kultura.</s><s>3 UTJECAJ BOLESTI COVID-19 NA TURIZAM</s>
<s>U roku od šest mjeseci od dana kada je COVID-19 prvobitno detektiran u Kini, širenje koronavirusa proglašeno je globalnom pandemijom (Hiscott et al., 2020).</s><s>Pandemija je imala neviđen utjecaj na gotovo sve, uključujući aktivnost i kretanje, a COVID-19 i dalje ugrožava zdravlje i život ljudi.</s><s>Brojne vlade nametnule su različita ograničenja i sankcije svojim građanima, uključujući zabranu putovanja, ograničavanje okupljanja, naredbe o ostanku kod kuće, karantenu i druga zatvaranja poslovanja te vremenska ograničenja.</s><s>Zemlje čija se gospodarstva temelje na turizmu osjetile su značajan negativan utjecaj na svoja gospodarstva jer su putovanja, turizam i usluge poput zrakoplovstva stali.</s>
<s>Najteže pogođeni sektori su putovanja i turizam zbog djelomičnog i potpunog zatvaranja diljem cijelog svijeta.</s><s>Industrija putovanja i turizma i ostali povezani sektori spali su na mali dio u usporedbi s onim što su bili prije bolesti COVID-19.</s><s>Stoga, ondje gdje se drugi sektori poput zdravstva, obrazovanja, javnog prijevoza, medija i ugostiteljstva počinju ponovno otvarati, sektor putovanja i turizma još je uvijek u zastoju zbog svoje krhkosti pred hirovima virusa (Jafari, Ozduran i Saydam, 2021).</s>
<s>Štoviše, drugi sektori transformiraju svoje poslovanje u online platforme u različitim stupnjevima zbog prirode poslovanja i prilagodljivosti.</s><s>Međutim, turizam se suočava s izazovima u usvajanju elektroničkog oblika.</s><s>Neki od razloga su nedostatak informatičke infrastrukture i tehnološkog napretka te ograničenost implementacije turizma temeljenog na tehnologiji.</s><s>U tom pogledu sektor putovanja i turizma po svojoj se prirodi ponaša drugačije (Jafari et al., 2021).</s><s>Do izbijanja pandemije, turizam i turistički promet dinamično su se razvijali praktički u cijelom svijetu.</s><s>U turizmu je radilo više od 250 miliona ljudi.</s><s>U budućem razdoblju nakon bolesti COVID-19 ne očekuje se da će turizam biti isti kao što je bio prije nje.</s><s>Naime, turističke industrije također su teško pogođene, uključujući industriju zrakoplovstva, cestovni prijevoz, rekreaciju, smještaj i lanac opskrbe Turistička industrija suočava se s drugačijim izazovima zbog svojih osobitosti koje je razlikuju od drugih sektora, a s obzirom na to da IT ne može učiniti mnogo po tom pitanju, osim ubrzavanja procesa rezervacije, traženja i preporuke destinacije, itd.</s><s>Kako bi održali gospodarstvo turističke industrije u vremenima nakon bolesti COVID-19, turistički brendovi morali su usvojiti inovativnu i odvažnu IT infrastrukturu i koristiti šire tehnološke razmjere (Rahman et al., 2021).</s><s>Tehnološke i digitalne inovacije budućnost su turizma.</s><s>Chatbotovi, online rezervacije i planeri putovanja već postoje.</s><s>Ipak, ovaj se sektor sada raduje implementaciji virtualnog turizma, uslugama temeljenima na robotima i praćenju emocija.</s><s>Time će se turizam definirati na potpuno drugačiji način.</s><s>Mnogi hoteli već implementiraju robote za pružanje hotelskih i kućanskih usluga kako bi se umanjila interakcija između ljudi (Kwok i Koh, 2020).</s><s>Novi standardi čišćenja prostorija, rada dizala, brava, prekidača i drugih taktilnih predmeta bit će regulirani i prerađeni.</s><s>Neki istraživači rade na prijemima bez kontakta i glasovnim knjigama pritužbi i prijedloga korisnika.</s><s>Druge IT tehnike kao što su umjetna inteligencija, duboko učenje i strojno učenje predvidjet će potrebe korisnika, obrasce mobilnosti i ponašanja.</s><s>Rekreacijska mjesta na kojima se socijalno distanciranje ne može učinkovito provoditi i mjesta koja ugošćuju mnogo ljudi također će biti digitalizirana korištenjem obilazaka proširene i virtualne stvarnosti (Kwok i Koh, 2020).</s>
<s>Pandemija bolesti COVID-19 nedvojbeno će ostaviti trajan trag u turizmu i putničkoj industriji.</s><s>Kolaps potražnje potrošača, oskudne rezerve likvidnosti i nedostatak pristupa fleksibilnim kreditnim linijama natjerali su mnoge male turoperatore da prestanu trgovati i možda se nikada neće ponovno otvoriti.</s><s>Čak i veće tvrtke morat će radikalno promijeniti svoj poslovni model kratkoročno, srednjoročno i dugoročno (Chirisa et al., 2020a).</s><s>Međutim, teško je predvidjeti koji će segmenti potražnje dugoročno značajno ili neznatno pasti, a koji će se oporaviti, a ta poteškoća odnosi se i na kretanje cijena turističkih usluga te na to kako će se kvantiteta i kvaliteta tih usluga razvijati.</s><s>Utjecaj bolesti COVID-19 na nautički turizam Pandemija</s>
<s>ljudskog funkcioniranja.</s><s>Turizam je postao jedan od najteže pogođenih, a nautički turizam nije bio iznimka.</s><s>Prema podacima Svjetske turističke organizacije (UNWTO) međunarodni turizam pao je za 74 % u 2020. godini u odnosu na prethodnu (Alam i Parveen, 2021).</s><s>Dinamiku promjene broja čarter gostiju i njihovih noćenja u Hrvatskoj u odnosu na prethodnu godinu ilustrira Grafikon 1. Grafikon 1: Dinamika promjene čarter gostiju i njihovih noćenja u Hrvatskoj Izvor: Alam i Parveen, 2021</s>
<s>Najveći godišnji porast u obje analizirane kategorije zabilježen je u 2016. godini, nešto manji u sljedećoj godini, dok je u razdoblju 2018. – 2019. godine zabilježen blagi porast.</s><s>U 2020. došlo je do jasnog smanjenja i broja čarter gostiju te broja noćenja čarter gostiju za 55,78 odnosno 53,29 %.</s><s>Iz tog razloga analizirano je razdoblje 2015. – 2019. godine kako bi se pokazalo kakav se slom dogodio 2020. godine.</s>
<s>Abu Bakar i Rosbi (2020) u svojoj studiji o utjecaju bolesti COVID-19 na upravljanje turizmom navode da će prema tržišnoj ravnoteži teorije ponude i potražnje cijena usluga nautičkog turizma nastaviti padati paralelno s padom u potražnji.</s><s>Stoga su na kraju tromjesečne recesije otkazivanja rezervacija domaćih i stranih turista koji su kupovali paket aranžmane, uključujući dnevne izlete jahtama, dovela do značajne krize i poteškoća u plaćanju najamnina za marine i jahti.</s>
<s>Prema statističkim podacima Europske komisije, jedrenjem, odnosno plovidbom bavilo se preko 36 milijuna ljudi u Europi, što je veoma impozantna brojka.</s><s>Ukupno bi se u svim europskim nautičkim lukama (preko 4500 luka) moglo zaposliti ili je bilo zaposleno više od 70 000 ljudi (Spinelli i Benevolo, 2021).</s><s>Spinelli i Benevolo (2021) također tvrde da nautički turizam ima ključnu ulogu u gospodarskom i društvenom razvoju te da izravno pridonosi razvoju usluga i tehnološke, komunikacijske i socijalne infrastrukture.</s><s>K tomu, nautički turizam jedan je od najvažnijih i najutjecajnijih oblika aktivnog turizma s posebnim značajkama koje, kad se razmatraju u kontekstu pandemije bolesti COVID-19, ukazuju na to da se nautički turizam može smatrati relativno sigurnim te se odlikuje niskim rizikom od zaraze (Łapko et al., 2021).</s><s>4 OPIS PODRUČJA</s>
<s>Hrvatska jadranska obala duga je 1800 km i zauzima najveći dio njegove istočne obale.</s><s>Ukupna duljina obale s otocima tri je puta veća i iznosi 5 835 km, što je oko ¾ ukupne obale Jadranskog mora.</s><s>Sukladno Konvenciji Ujedinjenih naroda o pravu mora Hrvatska ima suverenitet nad relevantnim dijelom Jadranskog mora, unutarnjih voda i teritorijalnog mora: ukupno 31 067 km2, što predstavlja 35,4 % ukupnog teritorija države.</s><s>Jadransko područje karakterizira snažna turistička aktivnost duž obalnog područja oko razvojnih središta Istre i Kvarnera (Rijeka, Pula), srednje Dalmacije (Split, Zadar, Šibenik) i južne Dalmacije Jadransko more i otoci</s>
<s>Magaš (2000) navodi kako na Jadranu vlada modificirana sredozemna klima.</s><s>Glavna obilježja jadranske klime topla su i suha ljeta te blage i vlažne zime.</s><s>Prijelazno razdoblje jeseni i proljeća karakteriziraju odlike ljetnog i zimskog vremena, ali manje izraženi.</s><s>Drugi dio proljeća i prvi dio jeseni bliže su ljetu, dok su prvi dio proljeća i drugi dio jeseni nešto bliže zimi.</s><s>Topli dio godine tako je duži, a hladni kraći.</s><s>Prosječna godišnja temperatura zraka na Jadranu kreće se od 14°C na sjevernom dijelu do 18°C na južnom dijelu.</s><s>Ljeti je srpanj najtopliji mjesec, s prosječnom temperaturom zraka između 22° i 26° C. Razlika u temperaturi zraka između sjevernog i južnog Jadrana znatno je manja ljeti nego zimi.</s><s>Morske struje i oseke nisu značajne i ne utječu na plovidbu.</s><s>Stoga, zemljopisni položaj i prometna povezanost, morfologija obale, klimatski i oceanografski uvjeti te uređena zakonska regulativa pružaju mogućnosti za razvoj nautičkog turizma na hrvatskoj obali.</s><s>Hrvatski otoci nalaze se u pojasu od oko 450 km duž istočne obale Jadranskog mora.</s><s>Oni čine glavninu jadranskih otoka.</s><s>Osim 718 otoka i otočića, ima i 389 hridi i 78 grebena.</s><s>Ukupna površina obuhvaća 3 300 km2 (oko 5,8 % teritorija kopnene Hrvatske), a duljina njihove obale iznosi 4 057,2 km.</s><s>Dvadeset od tih otoka zauzimaju površinu veću od 20 km2, a ostalih 57 ima površinu od 1 km2 do 20 km2.</s><s>Najveći otoci su Krk (409,9 Jadransko more se razlikuje od ostatka Mediterana te se gleda kao zasebna biogeografska cjelina.</s><s>U Jadranskom moru nalazimo mnogobrojne endemske vrste.</s><s>Svih vrsta životinja nalazimo između 12 i 15 tisuća, što je zaista impozantna brojka za more ove površine.</s><s>Klimatske promjene iz dana u dan mijenjaju Jadransko more.</s><s>U zadnjih 100 godina, od kad postoje mjerenja, možemo primijetiti kako se razina mora podigla te temperatura vode drastično povećala.</s><s>Također sjeverni dio Jadranskog mora ima veći salinitet i kiselost, radi onečišćene rijeke Po.</s><s>Ovakve brze promjene ne odgovaraju mnogim vrstama koje se ne mogu brzo priviknuti te su prisiljene na izumiranje ili promjenu staništa.</s><s>Jadransko more je i dalje vrlo čisto međutim trebamo shvatiti klimatske promjene kao veoma ozbiljnu temu i nastojati očuvati floru i faunu Jadranskog mora na najkvalitetniji mogući način (Damijanić, 2019).</s><s>Otoci Jadranskog mora imaju nevjerojatno bogatu kulturnu baštinu.</s><s>Nije bilo razdoblja koje nije ostavilo trag na ovim otocima.</s><s>Takva kulturna, a i prirodna baština čine turizam na hrvatskim otocima dosta jakim, međutim sa prostorom za napredak, pogotovo u održivom smislu.</s><s>Poljoprivrede i stočarstva na otocima gotovo da više i nema.</s><s>Gotovo svi su se okrenuli turizmu, a kako i ne bi kada su smještajni kapaciteti gotovo uvijek popunjeni.</s><s>Na otoke dolaze mladi ljudi, pretežito Nijemci, Talijani i Austrijanci.</s><s>Iako je na otocima život skuplji za oko 30% turisti i dalje dolaze sa autima te tako dolazi do over turizma na nekim hrvatskim otocima.</s><s>Podaci govore da u Hrvatskoj ima preko 60 luka nautičkog turizma i od toga 47 marina, od kojih je oko 40% na otocima.</s><s>Prema statistici, ukupan broj mokrih vezova iznosi 12 863, na kojima je upisano nešto više od 150 tisuća plovila; 12% više nautičara posjetilo je Hrvatsku u godini 2001. nego 2000; bilo ih je više od 580 000, a ostvarili su 825 000 noćenja.</s><s>Najveći dio plovila i vlasnika, dolazi nam iz već spomenutih, tradicionalno emitivnih država, iz Italije, Njemačke i Austrije (Grgona, 2002).</s>
<s>Nautički turizam u Hrvatskoj važan je čimbenik razvoja turizma i hrvatskog gospodarstva.</s><s>Mnogo je neiskorištenih potencijala koji uz dobar plan i dobru strategiju razvoja mogu rasti i omogućiti Hrvatskoj da se natječe s ostalim zemljama Mediterana.</s><s>Ulaganje u infrastrukturu važno je sredstvo održavanja gospodarske aktivnosti u kriznim vremenima, čime se potiče održivi razvoj zemlje.</s><s>Luke nautičkog turizma u Hrvatskoj ostvaruju godišnji prihod od oko 95 milijuna eura, od čega najveći udio, u nekim slučajevima i preko 70 %, čine prihodi od naplate vezova.</s><s>Zahvaljujući prirodnim resursima, Hrvatska ima potencijal biti jedinstveno tržište Europske unije u području nautičkog turizma, a podaci govore o stalnom rastu nautičkog turizma.</s><s>Kao takva država, Hrvatska postaje sve popularnija turistička destinacija, ali istovremeno traži dodatna ulaganja u nautičke luke zbog nedostatka novih vezova.</s><s>Nautički turizam u Hrvatskoj ima značajnu ulogu.</s><s>Uz povećanje ukupnog turističkog prometa sezonskog karaktera, potrebno ga je razviti u dugoročni izvor prihoda kao jednog od pokretača proširenja turističke ponude i u predsezoni i sezoni.</s><s>Analiza stanja Hrvatske, zemlje u razvoju s velikim potencijalom, i ulaganja u ovu vrstu turizma mogla bi se pokazati kao jedan od mogućih pokretača gospodarskog razvoja Hrvatske.</s><s>U Hrvatskoj su luke nautičkog turizma prema Pravilniku o razvrstavanju i kategorizaciji luka nautičkog turizma razvrstane u nekoliko tipova.</s><s>Sukladno tomu, tipovi luka nautičkog turizma određeni su prema vrsti usluga koje se u njima pružaju.</s><s>Luke nautičkog turizma dijele se na sljedeće tipove ponude (Nišević, sidrište,</s>
<s>Nautički turizam u Hrvatskoj čuvanje plovila na suhom bez uvjeta za boravak nautičara, skladište čamaca na suhom s uvjetima za boravak nautičara, marine.</s>
<s>Sidrište je dio morskog ili vodenog prostora pogodan za sidrenje plovnih objekata opremljenih uređajima za sidrenje.</s><s>Suho skladište čamaca bez uvjeta za boravak nautičara definira se kao dio zemljišta ograđenog i uređenog za pružanje uslužnih sadržaja na raspolaganju plovnim objektima na suhom te omogućavanje prijevoza, ispuštanja vode i izvlačenja plovila iz morske vode na kopno, pri čemu nautičari ne mogu ostati na odlagalištu plovila niti mogu pripremiti plovilo za plovidbu (Luketić, 2020).</s>
<s>Suho spremište čamaca s uvjetima za boravak nautičara obuhvaća dio zemljišta koje je ograđeno i uređeno tako da omogućava kopneno skladištenje, prijevoz te izvlačenje plovila iz vode na suho.</s><s>Za razliku od jaružanja, u suhoj marini nautičari mogu boraviti i pripremiti jedrilicu i druga plovila za plovidbu, mogu konzumirati usluge pića i prehrane.</s><s>Marina je definirana kao dio akvatorija i obale posebno izgrađen i uređen za pružanje vezanih usluga, turističkog smještaja u plovilima i drugih usluga sukladno Pravilniku te pružanje usluga prehrane i pića sukladno Pravilniku.</s><s>Prema podacima, Hrvatska ima oko 17 000 vezova opremljenih vezovima za jedrilice i jahte te oko 5 500 vezova na kopnu za skladištenje brodica.</s><s>U 2016. godini bilo je 139 luka nautičkog turizma, od čega 58 samo sidrišta, 71 marina (od toga 13 suhozemnih spremišta za brodice), 7 privezišta i 3 nerazvrstane luke nautičkog turizma.</s><s>Od toga su 22 marine dio lanca ACI (Adriatic Croatia International Club) , od kojih je većina u vlasništvu države, dok su sve ostale nautičke luke u režimu koncesije, gdje su koncesionari u privatnom vlasništvu Hrvatske i strane tvrtke (Luketić, 2020).</s><s>Godišnje Jadran posjeti gotovo 500.000 nautičara.</s><s>Ostvari se preko 3.5 milijuna noćenja, što predstavlja rast od 12% u dolascima i noćenjima.</s><s>S obzirom na mogućnosti koje Hrvatska kao turistička zemlja može ponuditi nautičarima, izrazili su zadovoljstvo samo ljepotom prirode i krajolika te sigurnošću života na moru i osobnom sigurnošću.</s><s>Također su izrazili zadovoljstvo gastronomskom ponudom na destinacijama, prometnom dostupnošću luke i prostorne marine (HTZ, 2020).</s><s>Nautičari su djelomično zadovoljni širinom i kvalitetom vezova, kvalitetom tehničkih usluga i ugostiteljskih usluga u marinama, sanitarijama u marinama te opskrbom plovila.</s><s>Nautičari u Hrvatskoj najviše cijene razvedenost obale, čistoću more te predivne otoke koji su uz to relativno blizu jedni drugima.</s><s>Hrvatska je bolja nautičarska destinacija od Grčke, Turske, Crne Gore i Slovenije, međutim kaska u tehnološkom razvoju za Španjolskom, Francuskom i Italijom (Gančević, Povoljna klima, netaknuta priroda, atraktivna i razvedena obala glavni su aduti za hrvatski razvoj ove vrste turizma, ali prirodne ljepote nisu dovoljne.</s><s>Kvalitetom, opremljenošću i samom infrastrukturom hrvatske luke i marine još uvijek uvelike zaostaju za drugim zemljama.</s><s>Naime, moguće je razlikovati dvije vrste čimbenika koji uvelike određuju konkurentnost nautičkog turizma u odnosu na okruženje.</s><s>Ti su faktori (Bartoluci i Čavlek, 1998):</s>
<s>Opći (fiksni) – klimatski uvjeti (sunčani dani, učestalost i intenzitet vjetra, temperatura zraka i vode), ljepota i čistoća mora, ljepota krajolika koji uključuje razvedenu i raznoliku obalu i otoke s naseljima, Posebni (varijabilni) – prometna dostupnost polazne luke u odnosu na glavna tržišta, osobna sigurnost i sigurnost plovidbe, brojnost, prostorni raspored i sadržaji u marinama te mogućnost povezivanja broda u marini i izvan nje, ljubaznost i educiranost osoblja, ponuda drugih sadržaja potrebnih za održavanje i opremanje broda za plovidbu, atraktivnost sadržaja na kopnu, cijena usluga, zakonska regulativa vezana za plovidbu i stacioniranje brodova, porezi.</s>
<s>SWOT analiza nautičkog turizma u Hrvatskoj Ovo poglavlje donosi pregled rezultata SWOT analize nautičkog turizma u Hrvatskoj.</s><s>SWOT analiza akronim je za snage (eng. - Strengths), slabosti (eng.Weaknesses), prilike (eng.- Opportunities) i prijetnje (eng. – Threats).</s><s>SWOT prepoznaje važne unutarnje i vanjske aspekte postizanja poslovnih ciljeva.</s><s>Unutarnji aspekti odnose se na značajke koje su unutar kontrole poslovanja, dok su vanjski aspekti čimbenici izvan kontrole poduzeća (Bull et al., 2016).</s><s>Na temelju utvrđenih prednosti, slabosti, prilika i prijetnji, SWOT analiza može se učinkovito koristiti za izradu alternativnih opcija za poslovanje (Lee i Ko, 2000), što je izrazito korisno posebice za vrijeme i nakon pandemije.</s><s>Tablica 3 sadrži najavljenu SWOT analizu.</s>
<s>Nautički turizam jedna je od najperspektivnijih gospodarskih grana u Hrvatskoj.</s><s>Kao što je navedeno i ranije, hrvatska obala jedna je od najduljih u Europskoj uniji s obzirom na to da se proteže čitavom duljinom države.</s><s>Časopis "TOMAS Nautika Jahting" 2012. godine proveo je istraživanje koje pokazuje da su nautičari uglavnom zadovoljni elementima hrvatske ponude.</s><s>To se prije svega odnosi na ljepotu prirode i krajolika, uslužnost osoblja i osnovne usluge, dostupnost informacija u marinama te uređenost okoliša.</s><s>Također su izrazili zadovoljstvo gastronomskom ponudom na odredištima, prometnom dostupnošću polazne luke i izgledom marine, kao i sigurnošću.</s><s>Ipak, nautičari su bili nezadovoljni kupovnim mogućnostima (ponudom i cijenama) u marinama, što se odnosi na nedovoljnu opremljenost marina kako bi zadovoljili potrebe nautičara.</s><s>Međutim, Hrvatska je na globalnom tržištu prepoznata zahvaljujući nautičkom turizmu.</s><s>Raspored marina duž obale ukazuje na visoku koncentraciju nautičkih sadržaja i vezova u sjevernom dijelu Jadrana te znatno manji broj marina i vezova u južnom dijelu.</s><s>Od ukupnog broja trgovačkih vezova, značajan se broj nalazi na Prilike i prijetnje</s>
<s>Intenzivan razvoj nautičkog turizma potiče i na intenzivan razvoj usluga vezanih za jedrenje.</s><s>Bez sumnje, te usluge uključuju usluge iznajmljivanja jahti, trgovine nautičke opreme, ugostiteljstva itd. (Łapko et al., 2021).</s><s>Takva izvedba u nautičkom turizmu generira se i učinkovito isprepliće i implementira visoku potrošnju nautičkog turizma za nautičare i plovila, koja je dvostruko veća od potrošnje tradicionalnih turista (Gračan et al., 2016b).</s><s>Nautički turizam predstavlja novu vrstu socio-ekonomskog fenomena koji svojim učincima pridonosi bogatijoj i sveobuhvatnijoj kvaliteti života i urbanizaciji, ali i razvoju destinacije.</s><s>Potrošnja nautičara, posebice onih iz inozemstva, stvara brojne izravne i neizravne učinke na pojedine gospodarske subjekte, nautičku destinaciju i gospodarstvo zemlje u cjelini.</s><s>Kao posljedica toga, marine također ostvaruju veću stopu povrata na kapital uložen u njihovu izgradnju od onog uloženog u bilo koju drugu vrstu turizma (Favro i Kovačić, 2010).</s><s>Kada se nautički turizam promatra s društvenog stajališta, on svoj doprinos daje prijenosom različitih informacija, znanja, kultura i stilova života, što posredno može utjecati i na društveni razvoj destinacije, ali i države.</s><s>Njegov utjecaj na opći razvoj destinacije u društvenom smislu posebno se ogleda u interesu, a potom i obrazovanju mladih ljudi, kao i poticanju zapošljavanja (Favro i Kovačić, 2010).</s><s>Važno je napomenuti i da je Jadransko more sa svojom obalom i otocima najvrjedniji i najranjiviji prirodni sustav.</s><s>Riječ je o jedinstvenom i osjetljivom morskom ekosustavu hidrografskih, oceanografskih, bioloških, biogeografskih i drugih svojstava koji se razlikuje od Sredozemnog mora iako je njegova sastavnica.</s><s>Tipično je prepoznatljiv po bogatoj fauni i flori, čistoći, prozirnosti i krajobrazu (Gračan, 2011).</s><s>Nautički turizam pridonosi onečišćenju ekosustava Jadranskog mora, posebice u pogledu kakvoće mora i otoka, kao i zaštite obale.</s><s>Daljnjem razvoju nautičkog turizma prijeti kontinuirano povećanje cijena goriva i drugih sirovina.</s><s>Takvi uvjeti utječu na povećanje troškova i sukladno tomu smanjenju dobiti, što može utjecati na pad popularnosti ove djelatnosti.</s><s>Nadalje, mediji sve više ističu porast broja novozaraženih kako u Hrvatskoj tako i u svijetu, što utječe na kupovne odluke nautičkih turista i na negativna očekivanja onih na strani ponude (Gračan et al., 2016b).</s>
<s>Benchmarking ili komparativna metoda procjene kontinuirani je, sustavni proces vrednovanja i uspoređivanja proizvoda, usluga, radnih procesa, operacija i poslovnih funkcija organizacije koje predstavljaju najbolje prakse s ciljem poboljšanja organizacije.</s><s>Dakle, benchmarking kao menadžerski alat olakšava stjecanje informacija o konkurentnim poduzećima i tržištima te pridonosi boljem odlučivanju i većoj konkurentnosti (Korošec, 2003).</s><s>Konkurentnost Hrvatske u nautičkom turizmu određena je susjednim i drugim mediteranskim zemljama, prvenstveno Italijom, Francuskom, Španjolskom, Grčkom, Turskom, Crnom Gorom i Slovenijom.</s>
<s>Turističke destinacije međusobno se natječu u privlačenju međunarodnog turizma.</s><s>U godinama prije pandemije Hrvatska je nadmašila svoje konkurente u privlačenju stranih turista.</s><s>Tijekom proteklog desetljeća Hrvatska je nadmašila prosjek ostalih zemalja EU-a u regiji sjevernog Sredozemlja (Cipar, Grčka, Italija, Malta i Španjolska) u povećanju svojih prihoda od međunarodnog turizma, noćenja nerezidentnih turista i dolazaka iz inozemstva.</s><s>Osim toga, od devet zemalja Sredozemlja koje imaju razvijen nautički turizam, Hrvatska ima 9,7 % udjela u ukupnim kapacitetima Sredozemlja (Kukoleča, 2018).</s><s>Hrvatska se odlikuje tipičnim modelom turizma „sunca i mora“, s relativno dugim boravcima, koncentriranim u obalnim područjima i tijekom ljetnih mjeseci.</s><s>Sve mediteranske zemlje imaju mnogo za ponuditi u pogledu povijesne i kulturne baštine.</s><s>Međutim, većina ih turista posjećuje kako bi uživali u toploj klimi i obalnim prirodnim ljepotama (Orsini i Ostojić, 2018).</s><s>Hrvatski turizam geografski je koncentriran duž obale, što stvara troškove zagušenja i hrani regionalne neravnoteže.</s><s>Štoviše, nigdje u EU turizam ne pokazuje tako jak sezonski profil kao u Hrvatskoj.</s><s>U 2016. godini više od 75 % noćenja turista ostvareno je u srpnju, kolovozu i rujnu.</s><s>To se može povezati s hladnijim vremenskim uvjetima izvan ljetnih mjeseci u Hrvatskoj u usporedbi s drugim odredištima južnog Sredozemlja.</s><s>Grčka također ima izrazito sezonski turizam, ali tamo sezona počinje već u travnju, a završava u listopadu (Orsini i Nadalje, turisti u Hrvatskoj preferiraju relativno duge boravke, obično organizirane u vidu tjednih aranžmana.</s><s>Prosječna duljina boravka u Hrvatskoj iznosila je 5,3 dana u 2016. godini, što je ispod prosječne duljine boravka na otocima Cipru (6,3) i Malti (5,9), ali iznad Španjolske (4,8) ili Italije (3,6), koje su važnija odredišta za vikend-izlete po gradu (Orsini i Ostojić, 2018).</s><s>Model „sunce i more“ obično se povezuje s nižim razinama potrošnje i turističke infrastrukture usmjerene prema srednje niskom rasponu.</s><s>U Hrvatskoj je prosječna turistička potrošnja po osobi i noćenju (izračunata kao omjer prihoda od inozemnog turizma i broja stranih noćenja) oko 70 % prosjeka za mediteransku regiju.</s><s>Dio razlike može se pripisati nižoj razini cijena u usporedbi s mediteranskom regijom.</s><s>Turistički razvijenije zemlje Sredozemlja poput Italije, Francuske i Španjolske imaju razvijeniju ponudu nautičkog turizma.</s><s>One, međutim, nemaju tako atraktivnu obalu s arhipelazima kao Hrvatska, Grčka i Turska, stoga se može zaključiti da su Italija, Francuska i Španjolska najveći konkurenti u razvoju turističke ponude, a Grčka i Turska u atraktivnosti obale.</s><s>Slovenija i Crna Gora nisu ozbiljni konkurenti zbog skromnih kapaciteta i relativno kratke obale.</s><s>Također, Hrvatska teško može biti ozbiljan konkurent Francuskoj, Španjolskoj i Italiji, ne samo zbog njihove nautičke infrastrukture već i zbog kvalitete i raznolikosti ukupne turističke ponude.</s><s>Od zemalja iz navedenog mediteranskog okruženja, s obzirom na stanje nautičkog turizma i sličnost svojih obala, Hrvatska najveću sličnost dijeli s Grčkom i Turskom.</s><s>To, međutim, ne znači da Hrvatska nije konkurentna ostalim mediteranskim zemljama u pojedinim segmentima nautičke ponude.</s><s>Hrvatska ima suverenitet nad oko 12,2 % obalne crte i 33 % otočne obale Sredozemnog mora, što ukazuje na njezin prirodni potencijal za razvoj nautičkog turizma.</s><s>Hrvatski udio u ukupnoj duljini obale (uključujući otoke) svih mediteranskih zemalja iznosi oko 16 %.</s><s>Što se tiče ponude vezova za nautička plovila u Hrvatskoj u usporedbi s ostalim mediteranskim zemljama, hrvatski udio iznosi oko 6,9 %, dok je udio Francuske turizma Republike Hrvatske 2009. – 2019.).</s><s>Tablica 4. ukazuje na prednosti analiziranih zemalja u odnosu na Hrvatsku (Orsini i Ostojić, 2018).</s><s>Tablica 4: Prednosti mediteranskih zemalja u odnosu na Hrvatsku Zemlja</s>
<s>Slovenija ne predstavlja ozbiljnog konkurenta hrvatskoj nautičkoj ponudi, što je i razumljivo s obzirom na duljinu slovenske obale.</s><s>Prema svim glavnim pokazateljima hrvatska nautička ponuda konkurentna je ostalim zemljama Sredozemlja, osim u cijenama dnevnog veza (Strategija razvoja nautičkog turizma Republike Hrvatske 2009. – 2019).</s><s>Najvažnija je činjenica da Hrvatska, u odnosu na sadašnji broj nautičkih vezova, duljinu obale i otoka, njihovu iznimnu privlačnost i očuvanost, kao i konačno dosegnutu kvalitetu ukupne nautičke ponude, svakako ima sve preduvjete za daljnji kvalitetan i konkurentan razvoj nautičkog turizma, uz uvjet da ne ugrožava njegovu temeljnu prirodnu razvojnu osnovu.</s>
<s>U ovom dijelu završnog rada govorit ćemo o istraživanju koje smo proveli te o postupku njegova provođenja.</s><s>Reći ćemo nekoliko rečenica o ispitanim subjektima te njihovu poslovanju.</s><s>Opisat ćemo intervju kao metodu istraživanja i priložiti rezultate koje smo dobili.</s><s>Na kraju će se izvući zaključci cjelokupnog istraživačkog dijela.</s>
<s>U teorijskom, odnosno početnom dijelu istraživanja predstavili smo metodologiju i sam dizajn istraživanja.</s><s>Objasnili smo zašto su izabrane metode prikladne za naše istraživanje te kako smo dolazili do podataka od krucijalne važnosti za naš rad.</s><s>Napravili smo detaljan opis područja o kojem govorimo, a to je Republika Hrvatska, konkretno Jadransko more i obala, te kako se nautički turizam ondje prilagodio.</s><s>Rezultate istraživanja smo prikazali kvantitativno te kroz analizu polustrukturiranih intervjua.</s><s>Izdvojili smo ključne zaključke i faktore kako je COVID-19 kriza utjecala na nautički turizam u Hrvatskoj.</s><s>Ovaj je dio vezan za teoriju i sve što teorija nosi sa sobom.</s><s>Opisivali smo područje na kojem se radilo istraživanje te ga detaljno analizirali.</s><s>Objasnili smo razne definicije nautičkog turizma, pa i samog nautičkog turista.</s><s>Način na koji su se intervjui odvijali bio je poprilično jednostavan i neformalan.</s><s>U radu smo upotrijebili više kvalitativnih metoda, a neke od njih su metoda deskripcije, analiza sadržaja i polustrukturirani intervju.</s><s>Rezultate intervjua predstavili smo kroz metodu deskripcije.</s><s>Moramo kazati kako je fokus istraživanja bio na ciljevima koje smo si zadali.</s><s>Pitanja koja su pripremljena za intervjue bila su okvirnog karaktera te ih se nismo slijepo držali.</s><s>Zadana pitanja smjernica su za tijek intervjua i smjer u kojem treba ići, a ukoliko se skrene s puta, mogu se i drugačije postaviti.</s>
<s>Prvobitan cilj istraživanja bio je pronaći tvrtke iz nautičkog sektora koje pripadaju vladinim, nevladinim i privatnim organizacijama.</s><s>Nevladine organizacije nismo uspjeli naći zbog velikog broja privatnih tvrtki koje se bave ovim biznisom.</s><s>Analizirali smo, odnosno radili intervjue s četiri tvrtke iz privatnog sektora te jednim uredom za turizam.</s><s>Pogledi na problem koji nas je sve zadesio bili su isti, međutim, stavovi i mišljenja o nadolazećim sezonama razlikuju se.</s><s>Gledali smo, pa tako i birali tvrtke na način da odaberemo privatna poduzeća koja se bave drugačijim poslovima u nautičkom turizmu.</s><s>Sve četiri privatne tvrtke uspjele su „preživjeti“ COVID-19 krizu te su spremne za sezonu 2022.</s><s>Birali smo četiri različite grane industrije, pa tako imamo tvrtku koja se bavi posredovanjem brodova za tjedni najam, tvrtku koja se bavi dnevnim jedrenjem, tvrtku koja se bavi višednevnim izletima te poduzeće koje se bavi posredovanjem između kupaca i kruzera.</s><s>Sva poduzeća uvelike ulažu u digitalni marketing, tako da smo na taj način došli do ljudi koje smo intervjuirali.</s><s>Prilikom istraživanja kontaktiralo se više poduzeća iz navedenih grana industrije, međutim, odaziv nije bio u skladu s očekivanjima te su na intervju pristala samo navedena poduzeća.</s><s>Jedan od problema s kojim smo se susreli, a koji je uvelike utjecao na mali broj uzoraka, jest turistička sezona, koja je bila na vrhuncu u trenutku pisanja ovog završnog Budući da smo rabili kvalitativnu metodu istraživanja, nužno je reći nekoliko riječi o njoj.</s><s>Naime, kod te metode dobivaju se mišljenja ljudi, koja su subjektivne prirode.</s><s>Svrha istraživanja jest korištenje istraživačke metode za nabavu podataka.</s><s>Za razliku od kvantitativne metode, kvalitativna metoda ne oslanja se toliko na matematiku i brojeve koliko na ljudske osjećaje i intuiciju.</s><s>Cilj te vrste istraživanja jest istražiti ideje subjekata koje se rabe u određenim procesima.</s><s>Metoda koja se najčešće koristi je intervju (Weblogographic.com, 2022).</s>
<s>Mnogi istraživači napuštaju klasično proučavanje metodološke literature kao što su kvantitativni i kvalitativni pristup.</s><s>Sve se više znanstvenika okreće mješovitim metodama, a to su ispreplitanje obje grane koje se međusobno nadopunjuju svojim boljim karakteristikama.</s><s>U svakom slučaju, od istraživača se očekuje da budu dobro upoznati i s kvalitativnim i s kvantitativnim pristupom kako bi mogli odabrati najbolju kombinaciju za svoje istraživanje.</s><s>Najveća i fundamentalna razlika je ta što se kvantitativna istraživanja baziraju na statističkim analizama i brojkama te dedukciji, dok se, s druge strane, kvalitativna istraživanja više okreću tekstualnim i narativnim podacima te pružaju bolju analizu krajnjem korisniku.</s><s>Ukoliko želimo pojednostaviti i na laičke termine svesti razliku, možemo reći kako se kvantitativna metoda istraživanja okreće brojevima, a kvalitativna riječima i tekstom</s>
<s>bavi provjeravanjem unaprijed postavljenih hipoteza i statističkim analizama.</s><s>Suprotno tomu, u kvalitativnom se istraživanju teorija i zaključci otkrivaju sami kroz tijek istraživanja i na temelju podataka prikupljenih tijekom istraživanja.</s><s>Možemo reći kako kvantitativna metoda istraživanja više djeluje objektivno, dok kvalitativna metoda traži subjektivno značenje i smisao koji donose pojedinci (Žentil Barić, 5.3.1 Intervju</s>
<s>Možemo reći kako je jedna od najčešće korištenih tehnika za kvalitativno istraživanje intervju (Burnard, 1991).</s><s>Intervju se veoma dobro primjenjuje u društvenim i pedagoškim istraživanjima.</s><s>Intervju nikako nije najjednostavnija metoda, međutim, itekako se najviše rabi jer donosi pregršt podataka vrijednih za svako istraživanje.</s><s>Intervju dijelimo na tri skupine, a to su (Maksimović i Macanović, 2017):</s>
<s>Otvoreni, nestrukturirani intervju – to je intervju otvorenog tipa.</s><s>Međutim, to što je razgovor neformalan i opušten, ne znači da je nefokusiran.</s><s>Ova vrsta intervjua ima svoje slabosti, a to je problematika analiziranja raznih odgovora.</s><s>Zbog raznolikosti odgovora i pitanja lako se dogodi da se istraživač pogubi u svemu tomu.</s>
<s>Polustrukturirani intervju – nazivamo ga još upitni intervju jer se sastoji od liste pitanja koja se postavljaju prilikom provedbe intervjua.</s><s>Pitanja se nakon toga najčešće detaljnije pojašnjavaju, a razgovor je također ležernije prirode.</s><s>Zatvoreni intervju – nazivamo ga još i strukturirani intervju jer ovdje sve mora teći po planu.</s><s>Dakle, pitanja su fiksna, a odgovori su ponuđeni.</s><s>Razgovor je formalan i nimalo ležeran.</s>
<s>Intervju se odvijao na sljedeći način.</s><s>Do subjekata koje smo intervjuirali najčešće smo dolazili preko društvenih mreža.</s><s>Drugi izvor subjekata bile su njihove internetske stranice, koje se veoma marketinški potkovane i razvijene kod svih subjekata.</s><s>Svi intervjui odvili su se putem telefonskog poziva, jedino je intervju s tvrtkom ETNO TREND D.O.O. bio uživo.</s><s>Intervju je protekao tako da smo im postavljali pitanja, koja su se nadograđivala kroz razgovor.</s><s>Moramo kazati kako je razgovor bio ležeran i neformalan te su svi subjekti imali poprilično detaljne odgovore na sva pitanja.</s><s>Pitanja su bila formulirana na način da se na njih ne može dati potpuno konkretan odgovor, te da se intervju pretvori u određen esejski odgovor.</s><s>Također pitanja su formulirana tako da se nadograđuju jedno na drugo, što je praksa pokazala da je dobro, jer su pitanja vodila ugodnom, neformalnom razgovoru.</s><s>Kroz unaprijed napisana pitanja za intervjue smo se htjeli dotaknuti financijskog dijela, ali i emocionalnog dijela turista i poduzetnika koji rade u nautičkom sektoru.</s><s>Šablonska pitanja koja smo svima postavljali su sljedeća: Je li pandemija utjecala na smanjenje broja gostiju (u koju mjeri, broju, postotku)?</s>
<s>Postoje li još neka područja na koja je pandemija utjecala?</s><s>Jeste li implementirali neke promjene u poslovanju koje ćete nastaviti primjenjivati i nakon pandemije?</s>
<s>Jesu li se promijenila očekivanja, zahtjevi, potrebe i ponašanje turista?</s><s>Jesu li negativne posljedice na poslovanje bile izazvane pretežito strahom turista, velikim udjelom zaraženih turista ili smjernicama i ograničenjima nadzornih tijela?</s>
<s>Kako se nautički turizam prilagodio trenutnoj situaciji pandemije te je li i ako jest, na koji je način prilagodio poslovanje?</s><s>Je li bilo izazovno implementirani ograničenja društvenog distanciranja prilikom plovidbe?</s>
<s>Kod ovakvog tipa intervjua (polustrukturiranog) dojmilo nas se što smo saznali više informacija nego su to tražila postavljena pitanja te se svaki intervju protegao duže od planiranog.</s><s>Naime, planirano vrijeme intervjua bilo je 15 – 20 minuta, a u praksi se to pretvorilo u intervju od 30 minuta i više.</s><s>Razgovor s ispitanicima bio je sniman te su ispitanici dali privolu za snimanje.</s><s>Nama je to omogućilo lakšu analizu pitanja.</s><s>Razdoblje u kojem smo obavljali intervjue bilo je 16. 6. 2022. – 9. 7. 2022. godine.</s><s>Dogovor oko intervjua s ispitanicima malo se odužio zbog tekuće sezona i obujma posla koji trenutno svi obavljaju.</s><s>Metoda je proces u kojem dolazimo do logičkih zaključaka i misli te nam olakšava bilo kakvo istraživanje.</s><s>Korištenje intervjua kao metode istraživanja omogućuje nam na vrlo lagan način dolaženje do krucijalnih podataka za naše istraživanje.</s><s>Također, dobra stvar kod intervjua je miješanje s drugim istraživačkim metodama (Mirković, 2014).</s><s>Mi smo odabrali intervju kao glavni oslonac za istraživanje upravo jer je veoma pogodan za naš tip istraživanja.</s><s>Također, koristili smo metodu deskripcije, koja nam je omogućila kvalitetno opisivanje odgovora koje smo dobili.</s><s>Moramo kazati kako nismo imali problema oko pitanja za intervju te se ova metoda zaista pokazala najpogodnijom za samo istraživanje i njegovu provedbu.</s>
<s>Analizirajući pitanja za intervju možemo zaključiti kako su detaljna i kvalitetno usmjerena.</s><s>Smatramo kako smo s ovih 12 pitanja odabrali pravi omjer trajanja intervjua i obuhvaćene materije koju istražujemo.</s><s>Sadržaj i analiza pitanja za intervju odnosi se na to što je rečeno i kako je rečeno te kroz takvu analizu možemo dobiti sistematične informacije na temu koju obrađujemo (Čerović, 2018).</s><s>Analizirajući pitanja možemo doći do zaključka kako smo za malu količinu vremena dobili velik broj podataka za obradu, koje smo kasnije filtrirali i implementirali u zaključnu misao.</s><s>Detaljna analiza uključenih pitanja za intervju usredotočila se na izvješćivanje i razmatranja s obzirom na pitanja intervjua.</s><s>Pitanja premošćuju filozofske aspekte s analizom podataka i mogu se implementirati u realističkoj praksi slučaja (Brönnimann, 2022).</s><s>5.3.3 Analiza sadržaja</s>
<s>Cilj je svakog istraživačkog rada da bude što objektivniji.</s><s>Moramo izvući objektivne i kvalitativne karakteristike onoga što sadržaj zaključuje (Cartwright, 1988).</s><s>Kod društvenih istraživanja puno je teže doći do određene objektivnosti nego kod prirodnih.</s><s>Digitalizacija društva doprinijela je tomu da danas svaki pojedinac ima svoj stav, mišljenje i ideje.</s><s>Analiza sadržaja kao metoda nastala je radi praktičnosti te je rezultat teorijskih potreba da se iz određene društvene komunikacije dobiju valjani, objektivni podaci za istraživanje (Petrović i Tadić, Istraživanje</s>
<s>Kao što je već navedeno, istraživanje je provedeno pomoću intervjua s predstavnicima poduzeća More i ja d.o.o., MAR-KOS d.o.o., ETNO TREND d.o.o., AZUR TOURS d.o.o. i Hrvatskom turističkom zajednicom grada Dubrovnika (TZGD).</s><s>Cilj istraživanja bio je odgovoriti na sljedeća istraživačka pitanja:</s>
<s>IP 1: Kako je zdravstvena kriza izazvana pandemijom bolesti COVID-19 utjecala na nautički turizam u 2020. i 2021. godini?</s><s>IP 2: Kako se nautički turizam prilagodio trenutnoj situaciji pandemije te je li i ako jest, na koji je način prilagodio poslovanje?</s><s>IP 3: Što je poticalo ljude na putovanje, odnosno na konzumaciju proizvoda u nautičkom turizmu prije krize izazvane pandemijom, a što ih potiče sada?</s><s>Tvrtka More i ja d.o.o. registrirana je za djelatnost pružanja usluga smještaja na plovilu i edukacijom u svezi s nautikom i jedrenjem (manevriranje brodicom) te se time i bavi.</s><s>Tvrtka se nalazi u Novalji na Pagu.</s><s>Glavni fokus ove tvrtke takozvani je day sailing (jednodnevno jedrenje).</s><s>Dakle, tvrtka se ne bavi dužim brojem noćenja na moru, nego pretežito dnevnim najmom, pa tako ovisi o turistima koji dođu na lokaciju.</s>
<s>Kako je zdravstvena kriza izazvana pandemijom bolesti COVID-19 utjecala na nautički turizam u 2020. i 2021. godini?</s><s>Vlasnik ovog poduzeća navodi da je pandemija bolesti COVID-19 uvelike utjecala na smanjenje prihoda.</s><s>Ističe kako je u 2020. godini to smanjenje iznosilo 50 %, a u 2021. godini 35 %, a sudeći po tekućoj sezoni 2022. godine prihodi će biti isti, ako ne i veći nego u 2019. godini.</s><s>Međutim, izazvano inflacijom, narasli su troškovi goriva, opreme, no i amortizacije broda.</s><s>Dakle, govori se o sezoni u kojoj postoje poteškoće u pronalasku majstora za održavanje, porast cijena goriva, cijena dijelova itd.</s><s>Nadalje, smatra da je pandemija uvelike utjecala na sve vrste turizma, a iz prakse mu je poznato da je, što se tiče nautičkog turizma, najviše utjecala na kruzer industriju, a najmanje na čarter agencije.</s><s>Međutim, vlasnik navodi da smatra da se 80 % turista nije „bojalo“ koronavirusa, već su više nadzorna tijela bila ta zbog kojih turisti nisu dolazili.</s><s>Kako se nautički turizam prilagodio trenutnoj situaciji pandemije te je li i ako jest, na koji je način prilagodio poslovanje?</s><s>Vlasnik ovog poduzeća navodi da se prilagodba odnosila isključivo na pružanje propisanih sredstava za dezinfekciju, održavanje društvene distance i nošenje medicinskih maski.</s><s>Tomu je tako jer veća ulaganja nisu bila isplativa s obzirom na ukazanu potražnju, a i mogućnost implementacije tehnoloških rješenja ograničena je u ovoj djelatnosti.</s><s>Nadalje, gosti su trebali prikazati i potvrde o cijepljenju nakon što je to bilo propisano i za prelazak granice, a navodi i da su turisti sami tražili dokaze o cijepljenju od pružatelja usluga.</s><s>Što je poticalo ljude na putovanje, odnosno na konzumaciju proizvoda u nautičkom turizmu prije krize izazvane pandemijom, a što ih potiče sada?</s><s>Prije pandemije glavni motivatori konzumacije proizvoda u nautičkom turizmu bili su želja da se nauči nešto o jedrenju, romantično okruženje, promatranje zalaska sunca s broda i „te neke stvari koje ispunjavanju čovjekovu dušu“, međutim, u 2022. godini glavni je motivator osjećaj slobode i želje turista za onim što nisu imali ove dvije „mračne“ godine.</s>
<s>Kako je zdravstvena kriza izazvana pandemijom bolesti COVID-19 utjecala na nautički turizam u 2020. i 2021. godini?</s><s>Vlasnik ovog poduzeća ističe kako su 2020. i 2021. godina bile izuzetno teške za njegovo poslovanje.</s><s>Naime, nije bilo prometa zbog slabih dolazaka turista na obalu.</s><s>Pad prometa jako se osjetio jer nije bilo dozvoljeno imati više od polovice ljudi na brodovima zbog epidemioloških uvjeta, što znači da je promet pao za oko Nadalje, objašnjava da su prije pandemije mogli bez problema napuniti brodicu svaki dan od 1. 7. do 15. 8., međutim, to se drastično smanjilo i tako odrazilo na prihode.</s><s>Zbog pada prihoda smanjili su plaće zaposlenima, a primjećuju i porast cijene goriva i dijelova.</s><s>Kao primjer navodi da je prije pandemije u Dubrovniku znalo biti i do 4 ili čak 5 kruzera (kako doznaje od kolega), međutim, 2021. godine nije bio niti jedan.</s><s>Ovaj odgovor predstavnika tvrtke MAR-KOS j.d.o.o. možemo potkrijepiti činjenicom koju navodi Badurina (2021), a to je da je Dubrovnik u 2020. godini izgubio 145 000 turista uslijed otkazivanja kruzera zbog bolesti COVID-19.</s><s>Kako se nautički turizam prilagodio trenutnoj situaciji pandemije te je li i ako jest, na koji je način prilagodio poslovanje?</s><s>Promjene koje su implementirali bile su isključivo vezane za uvjete koje je uvjetovala Vlada RH.</s><s>Dakle, socijalna distanca te ostale stvari vezane za pandemiju s kojima su bili upoznati.</s><s>Ova kriza natjerala je ovo poduzeće da više ulaže u digitalni marketing.</s><s>Navodi da su sada aktivni na društvenim mrežama i proaktivno traže načine dosega većeg broja potencijalnih kupaca.</s><s>Vlasnik smatra da je nautički turizam jedna od najbrže rastućih grana turizma općenito te da se iznimno dobro prilagodio, pa će 2022. sezona biti izuzetno unosna.</s><s>S tom konstatacijom slažu se i stručnjaci Krešić i Mikulić (str. 3, 2020), koji predviđaju eksponencionalan rast nautičkog turizma u 2022. godini.</s><s>Što je poticalo ljude na putovanje, odnosno na konzumaciju proizvoda u nautičkom turizmu prije krize izazvane pandemijom, a što ih potiče sada?</s><s>Vlasnik smatra da se zahtjevi turista i želje nisu promijenile.</s><s>Turisti i dalje žele vidjeti ljepote netaknute hrvatske obale i ostale lokalitete na koje ih vode.</s><s>Može se reći da je vidljiv određen strah kod manjeg broja turista zbog mogućnosti zaraze.</s><s>Ovdje možemo povući paralelu s Luković (2013), koja kaže kako se strah među stanovništvom osjetio s povećanjem broja zaraženih, međutim, želja za putovanjem i novim iskustvom puno je jača.</s><s>Tvrtka se bavi posredovanjem između klijenta i čarter flote / vlasnika broda.</s><s>Kako je zdravstvena kriza izazvana pandemijom bolesti COVID-19 utjecala na nautički turizam u 2020. i 2021. godini?</s><s>Predstavnik tvrtke ETNO TREND d.o.o iznosi da je pandemija na njihovo poslovanje utjecala primarno kroz smanjenje ranih rezervacija, međutim, last minute promet, pet dana unaprijed bez ranih bookinga, pretežno se povećao.</s><s>Zanimljivo je da je ovom poduzeću poslovanje ostalo isto što se tiče prometa.</s><s>Štoviše, nastala je veća potražnja od ponude zbog izoliranosti ovog tipa nautičkog turizma, koji je bio dosta tražen za vrijeme pandemije.</s><s>Tako je pandemija utjecala Kako se nautički turizam prilagodio trenutnoj situaciji pandemije te je li i ako jest, na koji je način prilagodio poslovanje?</s><s>Cijene brodova, odnosno cijene najma narasle su za oko 10 %.</s><s>Dosta su davali vaučere za narednu godinu pošto gosti nisu mogli doći na brod zbog bolesti COVID-19.</s><s>Vaučeri traju 5 godina.</s><s>Gosti zahtijevaju (u malom broju) da se sve na brodu detaljno dezinficira i da se čarter radnici i radnici u marinama ne približuju bez maske.</s><s>Međutim, nije bilo većih potreba za prilagodbom jer je usluga takva da je gost sam na brodu sa skiperom.</s><s>Što je poticalo ljude na putovanje, odnosno na konzumaciju proizvoda u nautičkom turizmu prije krize izazvane pandemijom, a što ih potiče sada?</s><s>Izolacija i opuštanje od svakodnevnog načina života oduvijek su bili glavni motivatori ove vrste turista, a motivi turista nisu se promijenili zbog same izoliranosti od ostalih ljudi.</s>
<s>5.4.4 Hrvatska turistička zajednica grada Dubrovnika Za ovo istraživanje odabrana je Turistička zajednica grada Dubrovnika zbog brojnih nautičara koji u Dubrovnik dolaze tijekom cijele sezone.</s><s>Kako je zdravstvena kriza izazvana pandemijom bolesti COVID-19 utjecala na nautički turizam u 2020. i 2021. godinin?</s><s>Turistička zajednica na prvo pitanje odgovorila je pružanjem statističkih podataka o kretanju broja dolazaka u razdoblju od 2020. do 2022. godine.</s><s>Navedeni podaci i grafički su prikazani u nastavku.</s><s>Grafikon 2: Kretanje broja dolazaka u Dubrovniku 2020. – 2022.</s><s>Izvor: Turistička zajednica grada Dubrovnika, b. d. Iz grafikona je vidljivo da dolasci turista bilježe drastičan pad 2021. godine, no već početkom 2021. godine bilježi se rast.</s><s>Međutim, taj rast neusporediv je s brojkama iz 2020. godine.</s><s>Grafikon 3 prikazuje kretanje broja noćenja u istom periodu.</s>
<s>Grafikon 3: Kretanje broja noćenja u Dubrovniku 2020. – 2022.</s><s>Izvor: Turistička zajednica grada Dubrovnika, b. d. Grafikon 3 prikazuje da broj noćenja prati kretanje broja dolazaka turista u Dubrovnik.</s><s>Jasno je vidljiv pad 2021. godine, kada je broj noćenja gotovo šest puta manji u odnosu na 2020. godinu.</s>
<s>Predstavnica Turističke zajednice nadalje iznosi da je pandemija definitivno utjecala na prihode i rashode.</s><s>Može se reći kako za 2022. godinu očekuju prihode 100,000</s>
<s>Broj noćenja u visini od 25 milijuna kuna, od čega je nekih 15 % iz nautičarskog sektora te da je cjelokupan promet pao preko 60 %, a nautičarski dio oko 50 %.</s><s>Što se tiče troškova, došlo je do smanjenja.</s><s>Ured Turističke zajednice radio je od kuće, tako da se uštedilo na prostoru, režijama i cijelom „hladnom pogonu“.</s><s>Što se tiče nautičarskog turizma u gradu Dubrovniku, troškovi privatnih marina nisu porasli, već su se smanjili, kao i prihodi.</s><s>Ljudi nisu uzimali sezonske radnike niti trošili toliko režija kao u srcu dosadašnjih sezona.</s><s>Kako se nautički turizam prilagodio trenutnoj situaciji pandemije te je li i ako jest, na koji je način prilagodio poslovanje?</s><s>Predstavnica Turističke zajednice grada Dubrovnika smatra da su prilagodbe za ovaj sektor turizma izrazito zahtjevne jer je preduvjet dolazak nautičkih turista iz različitih zemalja, što nije bilo moguće tijekom pandemije.</s><s>Takav učinak čak ni digitalizacija poslovanja nije mogla neutralizirati, stoga se većina kompanija držala prilagodbe u pogledu poštivanja mjera zaštite.</s><s>Tako nautički turizam u Dubrovniku, a i općenito nije pretjerano prilagodio poslovanje niti se okrenuo nekakvim novim pravcima.</s><s>U tom razdoblju nije bilo kruzera zbog velike količine ljudi na jednom mjestu, što bi bilo nedopustivo za grad i epidemiološke uvjete koje je propisala Republika Hrvatska.</s>
<s>Što je poticalo ljude na putovanje, odnosno na konzumaciju proizvoda u nautičkom turizmu prije krize izazvane pandemijom, a što ih potiče sada?</s><s>Ove godine zabilježeno je više nego ikad upita za jednodnevne izlete brodovima.</s><s>Također, dosta ljudi želi naučiti jedriti ili unajmiti manju brodicu na tjedan dana ili manje radi istraživanja elafitskih otoka.</s><s>Nadalje, najčešći poticaj je pogled na stari grad Dubrovnik s mora, koji nije isti kao i s kopna, te je to doživljaj koji su brojni u stanju čak i preplatiti.</s><s>Naše otočje također je biser Jadrana, kao i stare zidine.</s><s>Tu su i neki ostali faktori, poput toplog mora, mediteranske klime i male udaljenosti za putovanje između otoka.</s>
<s>Tvrtka Azur Tours d.o.o. bavi se turističkom promocijom u raznim granama turizma.</s><s>Jedna od specijalnosti tvrtke je kruzerski turizam, a nude krstarenja cijelim Mediteranom i šire.</s><s>Poduzeće je posrednik između klijenta i kruzerskih putovanja.</s>
<s>Kako je zdravstvena kriza izazvana pandemijom bolesti COVID-19 utjecala na nautički turizam u 2020. i 2021. godini?</s><s>Vlasnik ovog poduzeća tvrdi da je kruzerska industrija doživjela veliki slom 2020. godine.</s><s>Zabranjeni su bili međunarodni tranziti brodovima osim ako su bili nužni.</s><s>Dakle, dozvoljen je bio samo prijevoz robe i hrane, međutim, putnika nije.</s><s>Kako se ova vrsta turizma zasniva na krstarenju raznim područjima i državama, definitivno nije bilo posla za te ogromne plutajuće gradove i pandemija je veoma negativno utjecala na ovu industriju.</s>
<s>Konkretno, u razdoblju najvećih zabrana ovo poduzeće nije imalo niti jedan booking za krstarenje.</s><s>Pošto uopće nije bilo potražnje, cijene nisu bile konfigurirane.</s><s>Tako se može reći da je pandemija utjecala na sva područja rada, a to su: apartmani, čarter, hoteli, luksuzne kućice, krstarenja i sve ostalo što imaju u ponudi kao turistička agencija.</s><s>Gosti koji su veoma voljeli ovaj tip turizma (višetjedna krstarenja) godine 2020. i 2021. morali su naći određene zamjene ili su novac čuvali za nadolazeću, zapravo već aktualnu sezonu 2022. godine.</s><s>Kako se nautički turizam prilagodio trenutnoj situaciji pandemije te je li i ako jest, na koji je način prilagodio poslovanje?</s><s>Ovo se poduzeće okrenulo održivom i zelenom turizmu.</s><s>U COVID-19 krizi došlo je do procvata luksuznih kuća s bazenima u Gorskom kotaru, Lici i Istri.</s><s>To je jedno od područja na čiju su analizu uložili dosta vremena.</s><s>Međutim, što se tiče krstarenja i kruzerske industrije, jednostavno nije imalo smisla jer taj tip turizma nikako nije mogao uspjeti u takvim okolnostima.</s><s>Što se tiče kruzerske industrije, poslovanje nije bilo moguće prilagoditi.</s><s>Što je poticalo ljude na putovanje, odnosno na konzumaciju proizvoda u nautičkom turizmu prije krize izazvane pandemijom, a što ih potiče sada?</s><s>Definitivno se može reći kako su motivi prije pandemije bili opuštanje, kvalitetan odmor uz puno luksuza.</s><s>Kruzer je kao mali grad, pa je ova vrsta turizma za ljude većeg budžeta.</s><s>Takvi klijenti očekuju dobru uslugu, kvalitetan smještaj te luksuzne i svakodnevne zabavne sadržaje za djecu, odrasle i starije.</s><s>Smatra kako ljudi nisu mogli promijeniti mišljenje o ovoj branši u godinu-dvije.</s><s>Sada samo mogu biti još više zagrijani za krstarenje.</s>
<s>predstavljale mjere, jer gosti fizički nisu mogli ući u državu.</s><s>Ali da je bio neki veliki strah, sa sigurnošću govore kako nije.</s>
<s>nisu promijenile, turisti i dalje žele vidjeti ljepote lijepe naše te ostale lokalitete na koje ih vode.</s>
<s>11.</s><s>Jesu li se motivi turista promijenili?</s><s>Vlasnik bi rekao da nisu, iako smatra da je u ovoj krizi bilo drugačijih profila gostiju, nisu imali toliko obitelji sa</s>
<s>preplatiti.</s><s>Njihovo otočje je također biser Jadrana, kao i stare zidine.</s><s>Tu su i neki faktori ostali, poput toplog mora, mediteranske</s>
<s>Usporede li se odgovori ovih pet poduzeća, jasno je vidljivo kako je pandemija negativno utjecala na promet tih pet prikazanih poduzeća, a posebice u 2021. godini.</s><s>Naime, 2021. godina bila je udarna za pandemiju, ispunjena strahom, neizvjesnošću, nizom ograničenja i mjera za upravljanje zarazom.</s><s>Turisti nisu mogli putovati, a i mnogi su se bojali zaraze.</s><s>Pandemiji se nije nazirao kraj.</s><s>Odmakom vremena, brojevi zaraženih su se smanjili, a predstavljeno je i cjepivo, stoga sva poduzeća previđaju pozitivne poslovne rezultate u 2022. godini.</s><s>Međutim, ETNO TREND d.o.o. poduzeće pokazuje da se promet nije mijenjao te da je čak potražnja rasla.</s><s>Tomu je tako jer se radi o grani nautičkog turizma u kojoj pojedinci budu sami na brodu sa stručnom osobom, stoga nije postojao velik rizik od zaraze.</s>
<s>Što se tiče prilagodbe novim uvjetima koje je izazvala pandemija, More i ja d.o.o. uložilo je u obvezna sredstva zaštite od zaraze kao što su medicinske maske, dezinfekcijska sredstva te su prakticirali društveno distanciranje.</s><s>Vlasnik smatra da se nije isplatilo, ali ni da se nije moglo učiniti nešto više.</s><s>Međutim, vlasnik poduzeća MAR-KOS j.d.o.o. navodi da je priliku prepoznao u digitalnom marketingu.</s><s>ETNO TREND nije imao potrebu za uvođenjem radikalnih promjena da bi se prilagodili novonastaloj situaciji, izuzev obavezne dezinfekcije brodova i nošenja zaštitne medicinske opreme.</s><s>Može se reći da se usluge i aktivnosti nautičkog turizma ne mogu u potpunosti digitalizirati, posebice ako su potrebne vrste prijevoza, tj. turist ne posjeduje dozvolu za samostalno upravljanje vozilom.</s><s>Međutim, moguće je digitalizirati popratne funkcije kao što su rezervacije i plaćanje, kao što je učinilo i poduzeće MAR-KOS.</s><s>Digitalni marketing suvremeni je model marketinga i stekao je veliku popularnost zbog malih troškova uz veliku učinkovitost (Nuši, 2016).</s><s>Prisutnost ovih poduzeća na digitalnim platformama omogućuje doseg do većeg broja turista i dobivanje povratne informacije o trendovima, željama i zahtjevima kupaca.</s><s>Treće istraživačko pitanje odnosi se na promjene motivacije gostiju za korištenjem proizvoda nautičkog turizma prije pandemije u usporedbi s razdobljem nakon pandemije.</s><s>Sugovornici ističu kako su motivi uvijek povezani sa željom za novim iskustvom, razgledavanjem i upoznavanjem prirodnih ljepota Hrvatske te romantičnim okruženjem, međutim, nakon pandemije postoji i dodatan psihološki faktor motivacije.</s><s>To se odnosi na osjećaj slobode nakon ukidanja svih ograničenja i želju za nečim što je tokom pandemije bilo zabranjeno.</s><s>Možemo vidjeti sličnosti između teorijskog dijela i praktičnog.</s><s>Naime Łapko et al. (2021) navodi kako se u godini 2021. može vidjeti povećanje stranih gostiju u odnosu na nagli pad domaćih, što nam i potvrđuje tvrtka ETNO-TREND, koja nije bilježila gotovo nikakav pad poslovanja u COVID-19 dobu.</s><s>Tapsall (2022) navodi kako kruzeri nisu siguran oblik nautičarskog turizma i kako će pretrpjeti velike financijske gubitke u COVID-19 dobu.</s><s>To može potvrditi preko 50 % ispitanika jer je upravo toliko njih primijetilo značajan pad broja kruzera u Dubrovniku, gradu poznatom po kruzerima i luksuznom nautičarskom turizmu.</s><s>S druge strane, Budimir (2020) govori o tome kako je nautički turizam otporan i kako će brzo izaći iz COVID-19 krize.</s><s>Možda će to biti jedna od najbrže rastućih turističkih grana.</s><s>Kada pogledamo mišljenja naših ispitanika, vrlo lako možemo doći do zaključka kako se 10 % ispitanika slaže s tom pretpostavkom i svi se nadaju i vjeruju kako će 2022. sezona biti iznimno dobra, a naredne još bolje.</s>
<s>Ključni zaključci ovog istraživanja su kako slijedi: Pandemija je izravno utjecala na poduzeća nautičkog turizma padom prometa i prihoda zbog vladinih ograničenje i straha turista od zaraze Pandemija je neizravno utjecala na poduzeća nautičkog turizma rastom troškova goriva, rezervnih dijelova i amortizacije Vrhunac pada prometa zabilježen je u 2021. godini, nakon čega se bilježi trend rasta</s>
<s>Očekivan oporavak, pa čak i rekordan rast u sezoni 2022. godine Osnovna sredstva prilagodbe pandemiji jesu pružanje sredstva za zaštitu od zaraze i prakticiranje društvenog distanciranja Sredstvo prilagodbe koje ostaje i nakon pandemije, a potaknuto je njom jest implementacija digitalnog marketinga Hrvatski nautički turizam ne posjeduje razvijenu infrastrukturu te ne nudi visoku kvalitetu usluga</s>
<s>Turizam u Hrvatskoj sve više raste, što predstavlja potencijalnu opasnost po okoliš zemlje, posebice Jadranskog mora Kapaciteti postojeće infrastrukture ne mogu podržati rastući broj potražnje nautičkih turista</s>
<s>Nedostatna ponuda i infrastruktura luksuznog turizma Ograničena sezona, vrlo kratka i skupa za domaće goste Ključni su zaključci ovog istraživanja da je pandemija itekako utjecala na poduzeća nautičkog turizma, izravno padom prometa i prihoda.</s><s>Naime, sugovornici ističu da je prvenstveni razlog pada prometa bila zabrana putovanja, no i kada su zabrane ukinute, turisti zbog straha još neko vrijeme nisu htjeli putovati i izlagati se riziku zaraze.</s><s>Zbog zabrane kretanja i ograničenosti druženja poduzećima nautičkog turizma bio je otežan pristup rezervnim dijelovima i drugim potrebnim dobrima zbog čega su se i povećali njegovi troškovi.</s><s>Hącia et al. (2021) navode kako su ponajviše krive vlade država što su dali prevelika ograničenja na ove vrste turizma te su time zakinuli mnoge nautičare i poduzeća koja se bave ovom branšom.</s><s>Možemo povući paralelu sa ispitanicima i ovim autorom kako se slažu da se više od 70% ljudi (u globalu) nije bojalo COVID-19 virusa, već su bili ograničeni mjerama od strane država.</s>
<s>Łapko et al. (2021) govore o tome kako je nautički turizam grana turizma koja je veoma sigurna za turiste, jer su izolirani na brodu.</s><s>MORE I JA D.O.O. i ETNO TREND D.O.O. se bave charterom brodova te se na to ponajviše odlučuju obitelji ili prijatelji, dakle ljudi koji se poznaju i koji ne strahuju od zaraze jedni od drugih.</s><s>Gledano na taj način razmišljanje ispitanika se poklapa sa određenim teorijskim dijelovima, konkretno ovim istraživanjem.</s><s>Trstenjak (2017) govori o tome koliko je zapravo velika nautičarska branša i koliko znači u cjelokupnom turizmu RH.</s><s>Možemo se poistovjetiti sa poduzetnicima koji su imali enormne troškove i koji su se nalazili u teškoj financijskoj i moralnoj situaciji, jer je trebalo otpustiti ljude koji više nisu bili potrebni, a po istraživanju Trstenjaka možemo vidjeti kolika je to masa ljudi zaposlena u nautičkom sektoru.</s><s>Iako je turizam najosjetljiviji sektor po pitanju vanjskih šokova poput pandemije, također se može i brzo oporaviti jer mu se ljudi okreću kao aktivnosti odmora i slobodnog vremena (Spinelli i Benevolo, 2021).</s><s>Stoga se nakon pandemije već bilježi rast, a očekuje se i ostvarivanje rekordnih rezultata u narednim periodima.</s><s>Naše istraživanje je pokazalo da je oporavak ove grane turizma veoma rapidan i da su se poklopila mišljenja i istraživanja sa drugim znanstvenicima koji rade na ovom području.</s><s>Najgori period za poduzeća iz sektora nautičkog turizma bila je 2021. godina.</s><s>U to vrijeme postajala su brojna ograničenja i veliki strah povezan sa pandemijom.</s>
<s>Takvoj situaciji se teško prilagoditi te se može čak smatrati nerealnim očekivanjem, da postoji način da se poslovanje nastavi istim tempom kao i prije pandemije.</s><s>Osnovna sredstva prilagodbe bila su osiguravanja zaštitne opreme i omogućavanje društvene distance, a dodatna sredstva uključivala su ulaganje u digitalizaciju dijelova poslovanja.</s><s>Međutim, kao što je već navedeno, kada su granice bile zatvorene nije bilo moguće postići promet u odnosu na prethodne godine, čak i sa fokusom na lokalno stanovništvo.</s><s>Također moramo se kao nautičarska destinacija okrenuti i drugim, manje popularnim mjesecima u godini te rasteretiti prenapučenu sezonu (Orsini i Ostojić, 2018).</s><s>Istraživanje je pokazalo da je to veliki problem te da može doći do prekomjernog turizma.</s><s>Ispitanici se slažu kako bi trebalo produžiti sezonu, jer Hrvatska definitivno ima uvjete za to.</s><s>Istraživanje Kasum et al. (2009) pokazalo nam je koliko su zapravo bitni mali poduzetnici, odnosno privatnici u nautičkom turizmu.</s><s>Ovo istraživanje smatra, isto kao i naši ispitanici, od kojih su većina privatni poduzetnici sa obiteljskim biznisom da su upravo oni okosnica hrvatskog nautičkog turizma.</s><s>Nautički turizam Hrvatske je danas poznatiji nego ikad prije, no ne posjeduje razvijenu infrastrukturu te ne nudi visoku kvalitetu usluga.</s><s>Stoga je u novom postpandemijskom razdoblju potrebno planirati razvoj iste.</s><s>Alkier (2019) navodi kako je kvalitetna u nautičkom turizmu najbitnija.</s><s>To znaju i naši ispitanici, zato ulažu dosta novaca u digitalni marketing i prilagodili su se trendovima koje ovo vrijeme nosi.</s><s>Pri tom je potrebno pripaziti na očuvanje okoliša i prirodnih ljepota koje predstavljaju temelj hrvatskog, kako nautičkog, tako i turizma općenito.</s><s>Za kraj možemo zaključiti kako se naše istraživanje poklopilo sa teorijskim dijelom ovog rada te vuče paralele sa ostalim znanstvenicima koji istražuju ovo područje.</s><s>6 STRATEŠKI DIO</s>
<s>Ovo poglavlje donosi pregled vizije razvoja nautičkog turizma Hrvatske kroz poboljšanje infrastrukture, obogaćenje ponude i usklađivanja vrijednosti za novac.</s><s>U skladu s tim, vizija razvoja glasi: -Hrvatski nautički turizam će se do 2030. godine razvijati tako da bude prepoznat i cijenjen kao vodeći među zemljama na Mediteranu po kvaliteti ponude, infrastrukture i održivosti.</s>
<s>Prioritet 1 - održivo korištenje resursa i upravljanje: Mjera 1 – Zaštita okoliša i zaštita prirodnih i kulturnih dobara na otocima i u priobalju</s>
<s>Mjera 2 – Primjene dodatnih kriterija za odabir lokacije koji se temelje na zaštiti okoliša i prirode prilikom odabira potencijalne lokacije za luke nautičkog turizma</s>
<s>Mjera 3 – Gradnja primjerena očuvanju okolišu Prioritet 2 - Nautička infrastruktura (nautičke luke, brodogradilišta, luke otvorene za javni promet)</s>
<s>Mjera 2 – Planiranje izgradnje novih nautičkih luka Mjera 3 – Usmjeravanje ulaganja u nautički turizam u proširenje postojećih luka za potrebe prihvata nautičkih plovila, posebno velikih jahti Prioritet 3 - Usluge nautičkog turizma</s>
<s>Mjera 1 – Podizanje razine usluge u nautičkom turizmu Mjera 2 – Organiziranje događanja koja doprinose marketingu nautičkog turizma</s>
<s>Prioritet 1 – Održivo korištenje resursa i upravljanje Jadran se ističe većim brojem biljnih i životinjskih vrsta te najvećim brojem endema (Horvat, 2021).</s><s>Najveća prijetnja ugroženim i zaštićenim vrstama jesu uništavanje staništa, unošenje invazivnih vrsta, balastne vode itd.</s><s>Uništavanje staništa nastaje kao posljedica izgradnje naselja i luka te turističke aktivnosti.</s><s>Drugi razlog ugroženosti bioraznolikosti je unošenje invazivnih stranih vrsta, koje također mogu negativno utjecati na život i zdravlje ljudi te nanijeti ozbiljne štete gospodarstvu.</s>
<s>Zaštita posebno vrijednih i osjetljivih područja Jadrana osnovna je mjera očuvanja biološke i krajobrazne raznolikosti.</s><s>To su područja pod različitim oblicima i stupnjevima zaštite, a njihova ukupna površina manja je od 1 %.</s><s>Pod posebnom su zaštitom i ugrožene i zaštićene životinjske vrste.</s>
<s>Pokazatelji su uspješnosti postavljanje signalizacije koja ukazuje na zabranu kretanja u barem 10 zaštićenih područja.</s>
<s>Za provedbu i nadzor provedbe ove mjere odgovorno je Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture Republike Hrvatske kao i nadležna tijela za promet u lukama pojedinih gradova.</s><s>Navedeni moraju na mjesečnoj razini pratiti promjene u zaštićenim područjima te implementirati sankcije u slučaju njihova nepoštivanja.</s><s>Mjera 2 – Primjene dodatnih kriterija za odabir lokacije koji se temelje na zaštiti okoliša i prirode prilikom odabira potencijalne lokacije za luke nautičkog turizma</s>
<s>U svrhu postizanja ovog prioriteta nužna je mjera primjene provedbenih propisa i standarda zaštite okoliša, zaštite posebnih prirodnih i kulturnih dobara, biološke raznolikosti i trajne zaštite rijetko naseljenih i nenaseljenih otoka.</s><s>Potrebni su dodatni kriteriji koji bi se trebali odnositi na: točku u kojoj ekosustav još ne pokazuje znakove oštećenja očuvanje flore i faune</s>
<s>Pokazatelj uspješnosti bit će izrada službenog dokumenta koji sadrži dopunjeni popis standarda poslovanja nautičkih subjekata.</s><s>Napraviti i usvojiti zajednički propis, odnosno zakon koji se odnosi na ponašanje svih sudionika nautičkog turizma, a s ciljem očuvanja okoliša.</s>
<s>Za provedbu i nadzor provedbe ove mjere odgovorno je Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture Republike Hrvatske, koje treba objaviti navedeni dokument te nadgledati primjenu standarda i propisa.</s><s>Potrebno je u lokalnim jedinicama odrediti nadležne redare koji će nenajavljenim jednomjesečnim posjetama utvrditi usklađenost s novim standardima i kriterijima.</s><s>Mjera 3 – Gradnja primjerena očuvanju okolišu Gradnju je potrebno već u fazi planiranja usmjeravati na prenamjenu već izgrađenih područja ili proširenje postojećih građevina te korištenje građevinskih zemljišta.</s><s>Potrebno je izbjegavati krčenje šuma i/ili planina i sličnih oblika narušavanja okoliša.</s><s>Nadalje, potrebno je promicati uporabu obnovljivih resursa energije poput sunca (solarni paneli) u odnosu na neobnovljive i one štetne okolišu.</s><s>Buka također može ugroziti niz životinjskih vrsta, stoga je potrebno izbjegavati dugoročne i bučne građevinske procese.</s>
<s>Prenamjena barem pet postojećih građevina umjesto izgradnje novih, nadogradnja barem pet postojećih građevina umjesto izgradnje novih te najam barem deset postojećih prostora umjesto izgradnje novih.</s>
<s>Ministarstvo prostornoga uređenja, graditeljstva i državne imovine dužno je promicati i provoditi navedenu mjeru.</s><s>Nadalje, odgovorno je za donošenje propisa o izgradnji koja potencijalno ugrožava okoliš.</s><s>Potrebno je ovlastiti tim koji će odlučivati o odobrenju zahtjeva za izgradnju nakon detaljne inspekcije planova, načina i mjesta izgradnje.</s>
<s>Za postizanje višeg stupnja razvijenosti nautičkog turizma potrebno je prioritizirati položaj, razvijenost i stupanj opremljenosti nautičkih luka i njihove prateće infrastrukture i objekata superstrukture.</s><s>Osim u lukama nautičkog turizma, vez plovila postoji i u lukama otvorenim za javni promet, ali i u sportskim, industrijskim, ribarskim i bivšim vojnim lukama koje prema postojećim propisima nisu namijenjene nautičkom turizmu.</s><s>U Republici Hrvatskoj postoje 333 luke otvorene za javni promet, od kojih je 6 od državnog značaja, dok ostalih 297 luka ima županijski i lokalni značaj.</s><s>U svrhu razvoja nautičkog turizma, osim analize kapaciteta za prihvat plovila u nautičkim lukama, razmatrana je i mogućnost kapaciteta za prihvat nautičkih plovila u postojećim sportskim lukama, kao i u područjima proširenim za nautičke svrhe u lukama otvorenima za javni promet.</s><s>Mjera 1 – Proširenje ukupnog kapaciteta luka nautičkog turizma i luka otvorenih za javni promet</s>
<s>Potražnja za kapacitetima za prihvat plovila odnosi se na broj plovila na stalnom vezu (u moru i na kopnu), strukturu plovila na stalnom vezu prema njihovoj zastavi, broj plovila u tranzitu i njihovu strukturu prema vrsti plovila koja se koriste, broj dolazaka i noćenja nautičara, njihovu strukturu s obzirom na zemlje generatore turizma, udio stalnih nautičara, kao i broj izdanih dozvola za plovidbu stranih plovila u teritorijalnom moru na razdoblje od jedne godine i njihov sastav prema dolascima.</s>
<s>Potrebno je proširenje ukupnih kapaciteta u odnosu na postojeće stanje, no u skladu s politikom očuvanja prostornog uređenja i kulturnih dobara obalnog pojasa i otoka, uzimajući u obzir kapacitet nosivosti prostora, a u svrhu služenja socio-ekonomskom prosperitetu, stanovništvu i prostoru u kojem se djelatnost obavlja.</s>
<s>Indikatori uspješnosti bit će povećanje broja vezova u lukama otvorenima za javni promet za 40 % i postojećim lukama nautičkog turizma za 30 %, uvažavajući prostorne specifičnosti.</s>
<s>Za nadzor ove mjere zaduženo je Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture Republike Hrvatske i Ministarstvo prostornoga uređenja, graditeljstva i državne imovine koje navedena povećanja treba implementirati u svoje planove izgradnje do 2025. godine.</s>
<s>Mjera 2 – Planiranje obnove nautičkih luka U skladu s navedenim prioritetom potrebna je i izgradnja novih nautičkih luka u prethodno devastiranim obalnim i otočnim područjima ili izgradnja na mjestima gdje postoji djelomično izgrađena infrastruktura kroz obnovu tih područja.</s>
<s>Za provedbu ove mjere zaduženo je Ministarstvo prostornoga uređenja, graditeljstva i državne imovine, Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture Republike Hrvatske, Agencija za promicanje uvoza i izvoza, javne luke i regionalna samouprava.</s>
<s>Mjera 3 – Usmjeravanje ulaganja u nautički turizam u proširenje postojećih luka za potrebe prihvata nautičkih plovila, posebno velikih jahti Prilikom planiranja izgradnje vezova u lukama potrebno je prepoznati trend dolaska velikih jahti koje postojeća infrastruktura nije u mogućnosti primiti.</s><s>Naime, prema vrstama plovila, stalni vez u moru imaju većinom jahte – 45,1 % (jedrilice 49,8 % i ostala plovila 5,1 %).</s><s>Od ukupno 3 056 plovila, samo je 241 motorna jahta, od kojih je većina do 20 metara duljine, a samo je jedna duža od 30 metara.</s><s>Dakle, ponuda većih motornih jahti nije dovoljno razvijena, a ponuda velikih luksuznih jahti ne postoji.</s>
<s>Za provedbu ove mjere zaduženo je Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture Republike Hrvatske i Agencija za promicanje uvoza i izvoza, koji uz planiranje izgradnje navedenih vezova moraju promicati ponudu ove grane nautičkog turizma.</s>
<s>Usluge nautičkog turizma uglavnom uključuju najam stalnog i tranzitnog veza.</s><s>Osim usluga privezivanja, luke nautičkog turizma nude i druge usluge u sklopu svoje nautičke ponude (gastronomija, sport, popravak i dr.).</s><s>Već navedeni istraživački izvještaji ukazuju na potrebu poboljšanja kvalitete usluga (gostoprimstvo osoblja, tehnički standardi u nautičkim lukama, javnim lukama i sidrištima), a posebno najosjetljivijeg pitanja – ravnotežu između cijene i kvalitete usluge.</s>
<s>Naime, nautički turisti većinom pripadaju radnoj, obrazovanoj i ekonomski najstabilnijoj društvenoj skupini, čiji su zahtjevi, očekivanja, ali i sklonost potrošnji veći nego u ostalim segmentima turističke potražnje.</s><s>Posebno je zanimljivo da njihova prosječna dnevna potrošnja iznosi 72 eura (turisti nautičari na unajmljenim plovilima 139 eura, a na vlastitim plovilima 55 eura).</s><s>Prosječna dnevna potrošnja ostalih turista iznosi 49 eura, što znači da je potrošnja nautičara 47 % veća od potrošnje ostalih turista.</s>
<s>Mjera 1 – Podizanje razine usluge u nautičkom turizmu Potrebno je podići kvalitetu svih usluga nautičkog turizma (iznajmljivanje plovila – jahti i brodica – čarter, organizacija kružnih tura i jednodnevnih izleta, održavanje i popravak plovila u nautičkim lukama i brodogradilištima, upravljanje plovilima, opskrba nautičkog turizma, informativni servis nautičkog turizma, osposobljavanje sudionika u nautičkom turizmu te ostale usluge u okviru nautičkog</s>
<s>Indikatori gospodarskih subjekata (proizvodi, tržište, cijene, marketing i odnosi s javnošću), a posebice kvalitete proizvoda i odnosa cijena.</s>
<s>Glavni pokazatelj uspješnosti ove mjere kontinuirano je postizanje veće ocjene zadovoljstva nautičkih turista, točnije, podizanje od barem 20 % s izraženim većim zadovoljstvom u organiziranim istraživanjima koja se provode krajem svake turističke sezone do 2030. godine.</s>
<s>Za nadzor ove mjere zadužena je Agencija za promicanje uvoza i izvoza, koja će provoditi istraživanje zadovoljstva turista.</s><s>Mjera 2 – Organiziranje događanja koja doprinose marketingu nautičkog turizma</s>
<s>Događanja koja doprinose marketingu nautičkog turizma su regate, festivali inspirirani morem, sajmovi itd.</s><s>Takvi događaji za cilj imaju promicanje prirodne, kulturne, etnološke i povijesne raznolikosti lokaliteta kroz izradu programa i osiguravanje marketinške prepoznatljivosti.</s>
<s>Pokazatelji uspješnosti ove mjere su prepoznatljivost Hrvatske kao domaćina raznih događaja unutar nautičkog turizma izraženih kroz povećanje broja rezervacija vezova i smještajnih jedinica uoči tih događaja.</s><s>Nadalje, indikatori uspješnosti bit će barem dva navedena događaja mjesečno tijekom sezone i barem tri događaja u ostatku godine.</s>
<s>Unatoč dosadašnjim razvojnim postignućima, kvaliteta nautičkog turizma po mnogim elementima ponude nije dostigla razinu vrijednosti prirodne i povijesne baštine ni prostorno razvojnih kapaciteta, odnosno hrvatski nautički turizam nije iskoristio sve svoje razvojne potencijale.</s><s>Stoga je potrebno stvaranje dinamičkog modela usluga i sadržaja u lukama i njihovu okruženju.</s>
<s>Pokazatelj uspješnosti je provedena obuka osoblja u barem 80 % jedinica koje pružaju usluge nautičkim turistima te postizanje bolje ocjene na redovitim istraživanjima zadovoljstva turista.</s>
<s>Za nadzor provedbe ove mjere zaduženo je Ministarstvo turizma i sporta Republike Hrvatske i Agencija za promicanje uvoza i izvoza.</s>
<s>Hrvatska je jedna od najljepših nautičarskih destinacija na svijetu.</s><s>Smatramo kako takva treba i ostati te sve čemu se trebamo okretati jesu ekološki prihvatljivi materijali koji se rabe u ovoj branši.</s><s>Hrvatski otoci puni su smeća, a uzrok tomu velik je broj neodgovornih turista i nautičara.</s><s>Smatramo da stvari koje se tiču prirode moraju biti puno bolje regulirane kako bi naši otoci, kao i more, ostali čisti.</s><s>Trebalo bi pojačati kontrole za nautičarske i ostale turiste kako ne bi zagađivali našu obalu.</s><s>U Hrvatskoj gotovo da nema otoka koji je netaknut, a brojimo pozamašan broj otoka i hridi.</s><s>Naime, svjedočanstva ljudi govore kako na svakom otoku postoje velike količine smeća, a dijelom je kriva i država jer bi upravo ona trebala brinuti o takvim stvarima.</s><s>Također, primijećeno je ispuštanje fekalija u blizini kopna, što dakako nije dopustivo.</s><s>Drugim riječima, imamo prevelik broj turista, dok vladine organizacije sve slabo reguliraju.</s><s>Predlažemo bolju infrastrukturu i organizaciju države kako bi mogli napredovati iz godine u godinu na području nautike.</s>
<s>Ideja je da se pojedincima omogući jeftino jedriličarsko iskustvo, a to bi se odvijalo ili prije ili poslije sezone.</s><s>Kada govorimo o vremenu odvijanja ovog nautičarskog paketa, govorimo o razdoblju između 1. listopada i 1. travnja jer se ti datumi smatraju terminima izvan sezone.</s><s>Naime, u tom je razdoblju sve jeftinije, od hrane, pića, najma broda i ostalih stvari koje bi se vezale za ovaj paket.</s><s>Naziv paketa bio bi „off season day sailing“.</s><s>Dakle, smatramo kako bi trebalo krenuti s turizmom u Hrvatskoj i izvan sezone, a ovo je odličan način da se to pokrene.</s><s>Vjerujemo kako postoji velik broj domaćih gostiju koji bi željeli iskusiti čari jedrenja, no koji jednostavno nemaju financijske i vremenske prilike da probaju ovako nešto u sezoni.</s><s>Cijene u sezoni iznimno su visoke zbog potražnje i stranih turista koji imaju veću kupovnu moć od domaćih gostiju.</s><s>Kada govorimo o dnevnom jedrenju, ne misli se nužno na jednodnevne izlete, već na bijeg iz velegrada za vikend.</s><s>Dakle, radi se o vikend-izletu koji bi treba biti pristupačan srednjoj klasi.</s>
<s>Cijena ovakvog proizvoda bila bi: 1 osoba – 70 €/dan Prilikom pisanja ovog rada saznali smo kako je cijena ovakvih jednodnevnih izleta oko 120 € / dan, što je u sezoni i više nego prihvatljivo.</s><s>Smatramo kako domaći turisti mogu izdvojiti 140 € za jedan vikend za takvo nezaboravno iskustvo.</s><s>U razgovoru s vlasnicima i voditeljima ovakvih izleta saznajemo kako bi van sezone ova cijena bila isplativa.</s><s>Interes s navedenom cijenom van sezone bio bi velik ukoliko bi se netko odlučio na taj pothvat, pogotovo u sjevernom dijelu Jadrana.</s><s>Kada pogledamo, to je veliko tržište jer smo autodestinacija.</s><s>To znači da smo na jako dobroj poziciji u odnosu na sve velike države u Europi i Europskoj uniji.</s><s>Jedni od najutjecajnijih turista na hrvatskoj obali su Česi, Slovaci, Nijemci, Poljaci, Talijani, Slovenci itd.</s><s>Velika većina tih turista dolazi automobilima zbog isplativosti i ne predugog trajanja putovanja.</s><s>Također, infrastruktura autoputova i cesta kvalitetno je razvijena.</s><s>Tržište bi bila Slovenija, Hrvatska, ali i Bosna i Hercegovina zbog same blizine dolaska na vikend autom ili autobusom.</s><s>Nautičko tržište žudi za ovakvim paketima van sezone jer vjerujemo kako ima i puno stranih gostiju koji bi rado došli u jesen ili proljeće iskusiti ovako nešto.</s><s>Benefiti su brojni.</s><s>Prva od stvari koja nam pada na pamet je to da nema gužve, ni na moru kao ni na obali.</s><s>Velike su šanse da će gosti vidjeti delfine, što je u sezoni sigurno manje vjerojatno.</s><s>Vjetrovi su povoljniji u jesen i proljeće zbog manje razlike u temperaturi.</s><s>Nagle promjene vremena također su uobičajene ljeti nego li u periodu van sezone.</s><s>Cijene u sezoni su izrazito visoke, pogotovo na otocima, dok se van sezone to svede na neke normalnije uvjete za kupce.</s>
<s>Ciljane grupe posjetitelja prvenstveno bi bili domaći gosti.</s><s>Ovaj je paket napravljen za prave avanturiste i ljude koji uvijek žele probati nešto novo i kvalitetno, a čega jednostavno nema u svako doba godine.</s><s>Vjerujemo da postoje mnogi mladi ljudi, pa čak i studenti koji bi se upustili u ovako nešto.</s><s>Kod jedrenja ima fizičkih aktivnosti, treba biti u donekle dobroj fizičkoj formi, međutim, nema gornje dobne granice.</s><s>Naravno, uz dobar marketing u današnje doba ne bi trebao biti problem doći ni do inozemnih gostiju.</s><s>Avanturisti koji su željni ovakvih programa često su mlađe osobe koje su veoma aktivne na društvenim mrežama, tako da uz snažan digitalni marketing zaista ne bi trebao biti problem doći do klijenata zainteresiranih za ovakve avanture.</s><s>Dobra stvar kod ovakvog oblika turizma je što se sve nalazi na brodu, može se ponijeti sve, od hrane do svih potrepština koje su potrebne na brodu.</s><s>Ukoliko se uzme opcija od više dana, odnosno dvije noći na brodu, to je još jedan bonus za ljude koji žele probati nešto novo.</s><s>Zamisao je ove strategije da prvobitno privuče domaće turiste na ovaj program, koji će naknadno privući strane turiste i tada cijena proizvoda može rasti.</s><s>Smatramo kako bi se ovakav program mogao reklamirati preko hrvatskih stranica za slične vikend-pakete i kako bi mogao doživjeti realan uspjeh.</s><s>Ciljane grupe bi također bile tvrtke koje žele organizirati team building događanja.</s><s>Smatramo kako je ovo odličan paket za takvo poslovno-privatno događanje i aktivnost.</s>
<s>Prvobitan je cilj proširiti turističku sezonu na one mjesece koji nisu previše popularni na našoj obali te suzbiti sezonalnost koliko god je to moguće.</s><s>Nadajmo se da će se i druge grane turizma, koje također imaju problem da ne rade cijelu sezonu, ugledati na naš primjer te težiti proširivanju sezone na one mjesece koji nisu toliko popularni na našoj obali.</s><s>Uz niže cijene i manje gužve, mnogi će turisti ovo smatrati velikim benefitom i razlogom više za doći.</s><s>Također, namjena je proširivanje već postojećeg turističkog proizvoda u kvalitetnijem i kompetitivnijem smjeru te proširenje već postojećeg tržišta.</s><s>Smatramo kako je najvažnije da turisti dožive trenutke kojih će se sjećati.</s><s>Kod ovakvog produkta vrlo je važno da se gosti vraćaju, a upravo ovakav tip turizma to može pružiti turistima (nautičarima).</s><s>Želimo osigurati uvjete za dinamičan razvoj nautičarskog turizma i njegovu konkurentnost na turističkom tržištu te zaštiti turističke resurse i težiti održivom razvoju.</s><s>Posao van sezone bio bi od velikog značaja za lokalno stanovništvo.</s><s>Naime, želimo zadržati dio sezonskih radnika koji su specijalizirani za nautički turizam te da ostanu raditi u Hrvatskoj i van sezone.</s>
<s>Ograničenja koja se očekuju već su dugo ustanovljena u nautičkom turizmu, a to su da ovakav tip turizma nije prikladan za osobe s određenim kroničnim bolestima koje mogu naglo eskalirati, a brod nema mogućnosti za hitne intervencije i nitko im ne može u tom trenutku pružiti adekvatnu pomoć.</s><s>Također, ljudi slabije fizičke forme možda se ne bi trebali upuštati u ovu avanturu, iako nije uvjet.</s><s>Nažalost, ova vrsta paketa, kao ni brod, nije prilagođena za osobe s invaliditetom.</s><s>Osim toga, ograničenje bi svakako bilo jačanje bolesti COVID-19 u periodu van sezone, međutim, možda bi bilo i benefita ukoliko Vlada odluči ublažiti restrikcije za ovu vrstu turizma.</s><s>Jedno od ograničenja svakako su učestalije padaline, koje smanjuju vrijeme klasične turističke sezone.</s><s>Nautika i vremenske neprilike ne idu zajedno, tako da bi jaki vjetrovi, primjerice, bura ili učestale kiše svakako bile ograničenje ovog proizvoda.</s>
<s>Cilj ovog istraživanja bio je, na temelju dobivenih rezultata, iznijeti određene prijedloge namijenjene poduzećima koja posluju u nautičkom sektoru u pogledu poboljšanja poslovanja.</s><s>Konkretno, analizira se utjecaj pandemije na nautički sektor u</s>
<s>kao multifunkcionalan jer pokriva širok i neprestano rastući broj pomorskih djelatnosti.</s><s>Štoviše, s obzirom na to da mnogi zaljubljenici u nautiku žive na svojim plovilima čak i u luci, nautički turisti povećavaju potražnju za raznolikom robom i uslugama.</s><s>Međutim, također ga karakterizira i sezonalnost jer je u većini zemalja, kao i u Hrvatskoj, najpopularniji ljeti.</s>
<s>Prvo istraživačko pitanje na koje smo htjeli dati odgovor je glasilo: „Kako je zdravstvena kriza izazvana pandemijom bolesti COVID-19 utjecala na nautički turizam u razdoblju 2020 i 2021?“ Sada sa sigurnošću možemo reći kako je pandemija imala izrazito negativan utjecaj na prihode i tržište nautičkog turizma.</s><s>Naime mnoge tvrtke, među njima i naši ispitanici bilježe pad i veći od 50%.</s><s>Kruzer industrija je najpogođeniji dio nautičkog turizma iz razloga što uopće nisu smjeli ići na krstarenja.</s><s>Dio nautičkog turizma koji je najbolje prošao su zasigurno charter brodovi, odnosno jedrilice sa do 8 osoba.</s><s>Možemo slobodno reći kako su oni jedan mali dio nautičke branše koji bilježe najmanji pad, izraženo u postotku bi to bilo oko 10%.</s><s>Godine 2020 i 2021 su drastično utjecale na pad prometa, ne samo u nautičkom sektoru, već u cijelom turističkom sektoru.</s><s>Drugo istraživačko pitanje je glasilo: „Kako se je nautički turizam prilagodio trenutnoj situaciji pandemije te je li i ako jest, na koji način je prilagodio poslovanje?“ Poduzeća koja rade u nautičkom sektoru su morala prilagoditi svoje poslovanje onako kako je država to propisala.</s><s>Dakle morala su se poštivati pravila socijalnog distanciranja, koristiti zaštitna sredstva te poštivati propisani broj putnika.</s><s>Mnogi nisu implementirali ništa novo u svoje poslovanje, jer su smatrali kako im to ne bi pomoglo u ovakvoj izvanrednoj situaciji.</s><s>Određeni subjekti su vidjeli ovu krizu kao priliku da unaprijede svoje poslovanje, pa tako saznajemo da su se okrenuli digitalnom marketingu i postepenoj modernizaciji.</s><s>Nautički turizam se relativno kvalitetno nosio sa ovom pandemijom, odnosno kako koja grana nautičkog turizma.</s><s>Bilježe se veliki gubici u prodaji, međutim predviđa se i izuzetno brz oporavak tržišta.</s>
<s>Treće istraživačko pitanje nas je nagnalo na razmišljanje, a ono glasi: „Što je poticalo ljude na putovanje odnosno na konzumaciju proizvoda u nautičkom turizmu prije krize izazvane pandemijom, a što ih potiče sada?“ Možemo reći kako se strast i motivi nautičara nisu promijenili.</s><s>I dalje postoji želja za bijegom iz velegradova na mjesta koja su izuzetno opuštajuća i na kojima se može postići kvalitetan odmor.</s><s>Možemo zaključiti kako su svi ispitanici složni u odgovoru na motive gostiju, a to je da iskuse nešto novo, odnosno da ožive stare uspomene.</s><s>Nautički turizam i svaka njegova grana nudi nešto što bi svaki turista odnosno nautičar želio ponovno probati.</s><s>Postoji jedan novi motiv koji bi ljude mogao privući ovoj vrsti turizma, a to je da su ljudi u karanteni bili predugo zatvoreno i uspjeli su uštedjeti dovoljno za luksuzniju vrstu turizma poput ove.</s><s>Nautički turizam posljednjih se godina dinamično razvija diljem Europe, privlačeći sve više sudionika, stoga je razvoj ovog oblika od velikog značaja za gospodarstva u kojem se odvija.</s><s>Naime, rastući turistički promet, a time i povećani troškovi turista na mjestu prijema (posjećene luke) doprinose razvoju lokalnih gospodarstava.</s><s>Tako je proučavanje trenutnog stanja i potencijala razvoja nautičkog turizma nužno, pogotovo za turističke zemlje poput Hrvatske.</s><s>Ne samo da je nautički turizam ugodan način da se posjeti jedinstvene dijelove svijeta već je i vrlo profitabilna industrija.</s><s>Turizam je tijekom godina dobio nove dimenzije, svojstva i smjerove u kontekstu svijeta koji se brzo mijenja te sila geografske transformacije, globalizacije i međunarodnih migracija, što je rezultiralo razvojem novog i modernog turističkog proizvoda prilagođenog potrebama novih turista.</s><s>Globalizacija je imala golem utjecaj na današnje turističke trendove, koji nameću nove percepcije turizma, kao i pojavu novih turista.</s><s>Štoviše, nautičke turiste karakterizira veća količina slobodnog vremena, viši dohodak i aktivan životni stil.</s><s>Sukladno navedenom, može se zaključiti da su najučestaliji gosti financijski stabilne odrasle osobe.</s><s>Nautički turizam u Hrvatskoj uglavnom se temelji na pomorskim oblicima, a prije pandemije bio je temeljen na slabo razvijenoj infrastrukturi, uslugama neadekvatne kvalitete i zanemarivanju luksuznog nautičkog turizma.</s><s>Međutim, promet i prihodi ostvarivali su rast s obzirom na povoljne klimatske i geografske uvjete Hrvatske za razvoj ovog turizma.</s><s>U godinama prije pandemije Hrvatska je nadmašila svoje konkurente u privlačenju stranih turista.</s><s>Tijekom proteklog desetljeća Hrvatska je nadmašila prosjek ostalih zemalja EU-a u regiji sjevernog Sredozemlja (Cipar, Grčka, Italija, Malta i Španjolska) u povećanju svojih prihoda od međunarodnog turizma, noćenja nerezidentnih turista i dolazaka iz inozemstva.</s>
<s>Godine 2020. nastupila je pandemija bolesti COVID-19.</s><s>Svijet je bio suočen s velikom neizvjesnosti pred razmjerima i opasnosti te bolesti, stoga su vlade diljem svijeta uvele mnoga ograničenja koja su utjecala na turizma.</s><s>Tako je obvezno postalo svakodnevno nošenje zaštitne maske i rukavica te održavanje socijalne distance.</s><s>Takvi uvjeti utjecali su na smanjenje mogućnosti u turizmu.</s><s>Na plovilima se nije moglo prevoziti isti broj ljudi, nisu se mogle održavati brojne manifestacije i aktivnosti povezane s nautičkim turizmom.</s><s>Na vrhuncu pandemije, granice za turiste u mnogim su zemljama bile zatvorene, a mnogi su se turisti bojali putovati čak i kad su granice bile ponovo otvorene.</s><s>Sve je to utjecalo na pad potražnje za ovom vrstom turizma, što je utjecalo i na pad cijena usluga nautičkog turizma.</s><s>Stoga su na kraju tromjesečne recesije otkazivanja rezervacija domaćih i stranih turista koji su kupovali paket-aranžmane, uključujući dnevne izlete jahtama, dovela do značajne krize i poteškoća u plaćanju najamnina za marine i jahte.</s><s>Istraživanje je pokazalo da je pandemija na poduzeća nautičkog turizma izravno utjecala uzrokujući pad prometa i prihoda zbog vladinih ograničenje i straha turista od zaraze, dok je neizravno utjecala na poduzeća nautičkog turizma rastom troškova goriva, rezervnih dijelova i amortizacije.</s><s>Vrhunac pada prometa zabilježen je u 2021. godini, nakon čega se bilježi trend rasta.</s><s>Međutim, u narednoj godini očekuje se oporavak, pa čak i rekordni rast u sezoni 2022. godine.</s><s>Osnovna sredstva prilagodbe pandemiji pružanje su sredstva za zaštitu od zaraze i prakticiranje društvenog distanciranja.</s><s>Iako je u tijeku digitalna transformacija svih sektora u gospodarstvima, ovaj pokret posebno je potaknula pandemija bolesti COVID-19, koja je dodatno naglasila već užurbanu digitalizaciju.</s><s>Naime, pandemija je najteže pogodila sektor putovanja i turizma zbog djelomičnog i potpunog zatvaranja u cijelom svijetu te straha turista od putovanja.</s><s>Shodno navedeno, tehnološke su i digitalne inovacije budućnost turizma.</s><s>Chatbotovi, online rezervacije i planeri putovanja već postoje, a digitalizacija nautičkog turizma pitanje je vremena.</s><s>Područja koja se mogu digitalizirati su rezervacije, odabir rute, personalizacija usluge te komunikacija na više različitih jezika.</s>
<s>Hrvatska ima poseban potencijal za razvoj nautičkog turizma.</s><s>Povoljna klima, netaknuta priroda, atraktivna i razvedena obala glavni su aduti za hrvatski razvoj ove vrste turizma, ali prirodne ljepote samostalno nisu dovoljne za njegov razvoj.</s><s>Kvalitetom, opremljenošću i samom infrastrukturom hrvatske luke i marine još uvijek uvelike zaostaju za drugim zemljama.</s><s>Turizam u Hrvatskoj sve više raste, no kapaciteti postojeće infrastrukture ne mogu podržati rastući broj potražnje nautičkih turista.</s><s>Nadalje, rast turizma predstavlja potencijalnu opasnost za okoliš zemlje, posebice Jadranskog mora, koje je ključno za nautički turizam, ali i druge turističke djelatnosti zemlje.</s>
<s>Nautički turizam u Hrvatskoj važan je čimbenik razvoja turizma i hrvatskog gospodarstva.</s><s>Mnogo je neiskorištenih potencijala koji uz dobar plan i dobru strategiju razvoja mogu rasti i omogućiti Hrvatskoj da se natječe s ostalim zemljama Mediterana.</s><s>U skladu s tim, predlaže se strategija razvoja do 2030. godine, čija je vizija da hrvatski nautički turizam bude prepoznat i cijenjen kao vodeći među zemljama na Mediteranu po kvaliteti ponude, infrastrukture i održivosti.</s><s>Predlaže se fokusiranje održivog korištenja resursa, nautičke infrastrukture i usluga nautičkog turizma.</s><s>U provedbu strateškog plana potrebno je uključiti javne institucije poput Ministarstva mora, prometa i infrastrukture Republike Hrvatske, Ministarstva turizma i sporta Republike Hrvatske, Agencije za promicanje uvoza i izvoza i sustava turističkih zajednica, strukovnih udruga i sportskih klubova.</s>
<s>Nadalje, predlaže se dodatni nautičarski paket koji bi omogućio pojedincima jeftino jedriličarsko iskustvo prije ili poslije sezone.</s><s>S obzirom na to da je u tom razdoblju sve jeftinije, od hrane, pića, najma broda i ostalih stvari koje bi se vezale za ovaj paket, očekuje se velika potražnja i doseg do drugih profila korisnika.</s><s>Nadalje, ovaj paket omogućio bi lokalnom stanovništvu koje do sada jednostavno nije imalo financijske i vremenske prilike da proba ovako nešto u sezoni da iskusi čari jedrenja.</s><s>Cijene u sezoni iznimno su visoke zbog potražnje i stranih turista koji imaju veću kupovnu moć od domaćih gostiju.</s><s>Na taj način smanjio bi se utjecaj sezonalnosti i omogućio porast prihoda poduzećima nautičkog turizma.</s><s>8 LITERATURA IN VIRI</s>
<s>Benevolo, C. (2011).</s><s>Problematiche di sostenibilità nell’ambito del turismo nautico in Italia.</s><s>Impresa Progetto - Electronic Journal of Management,2 Benko, L., Krstanović, K. i Sovulj, L. (2022).</s><s>Procjena učinaka pandemije koronavirusa na turističke dolaske i noćenja u Republici Hrvatskoj te na vrijednost CROBEXturist indeksa Zagrebačke burze.</s><s>Efzg Serija članaka Besteiro (2004).</s><s>El desarrollo del Turismo Náutico en Galicia.</s><s>Cuadernos de Brönnimann, A. (2022).</s><s>How to phrase critical realist interview questions in applied social science research.</s><s>Journal of Critical Realism, 21(1), Budimir, M. (2020).</s><s>Nautički turizam – najotporniji na korona krizu.</s><s>Preuzeto s https://sibenski.slobodnadalmacija.hr/sibenik/vijesti/hrvatska-isvijet/nauticki-turizam-najotporniji-na-korona-krizu-zapocela-konferencijaslobodne-o-biznisu-koji-donosi-u-sezoni-milijardu-i-po-eura-prihodaOpportunities</s>
<s>and https://mmpi.gov.hr/UserDocsImages/arhiva/Strategija%20razvoja%20na utickog%20turizma%20ENGL%201.pdf, 20. 7. 2022.</s><s>Mirković, B. (2014).</s><s>Metoda fokus grupe u istraživanjima iz oblasti informacioni sistema.</s><s>Bijeljina: Infoteh-Jahorina.</s>