<s>Podpisan-i/-a študent/-ka Karla Cvetković izjavljam, da je zaključno delo rezultat mojega samostojnega dela, ki sem ga izdelal/-a ob pomoči mentor-ja/-ice oz. somentor-ja/-ice; izjavljam, da sem pridobil/-a vsa potrebna soglasja za uporabo podatkov in avtorskih del v zaključnem delu in jih v zaključnem delu jasno in ustrezno označil/-a; na Univerzo v Mariboru neodplačno, neizključno, prostorsko in časovno neomejeno prenašam pravico shranitve avtorskega dela v elektronski obliki, pravico reproduciranja ter pravico ponuditi zaključno delo javnosti na svetovnem spletu preko DKUM; sem seznanjen/-a, da bodo dela deponirana/objavljena v DKUM dostopna široki javnosti pod pogoji licence Creative Commons BY-NC-ND, kar vključuje tudi avtomatizirano indeksiranje preko spleta in obdelavo besedil za potrebe tekstovnega in podatkovnega rudarjenja in ekstrakcije znanja iz vsebin; uporabnikom se dovoli reproduciranje brez predelave avtorskega dela, distribuiranje, dajanje v najem in priobčitev javnosti samega izvirnega avtorskega dela, in sicer pod pogojem, da navedejo avtorja in da ne gre za komercialno uporabo; dovoljujem objavo svojih osebnih podatkov, ki so navedeni v zaključnem delu in tej izjavi, skupaj z objavo zaključnega dela; izjavljam, da je tiskana oblika zaključnega dela istovetna elektronski obliki zaključnega ZAHVALA</s>
<s>Zahvaljujem svome mentoru pred.</s><s>Borisu Prevolšeku i sumentoru mog završnog rada asist. Tomiju Špindleru, koji su strpljivo i nesebično svojim znanstvenim i stručnim savjetima pridonjeli u izradi ovoga rada.</s><s>Najveće hvala mojoj obitelji, posebno roditeljima koji su tijekom čitavog mog školovanja bili podrška u ostvarivanju mojih sve viših ciljeva i bez kojih sve ovo što sam do sad postigla ne bi bilo moguće.</s>
<s>Motivi za putovanje se razlikuju od ljudskih potreba do karakteristika pojedine destinacije.</s><s>Rijetko je samo jedan razlog putovanja, iako jedan motiv može igrati dominantnu ulogu u putovanju ili je jedna motivacija presudna za odabir odredišta.</s><s>Kada govorimo o destinaciji Umag smještenoj na jadranskoj obali Hrvatske možemo zaključiti da posjetiteljima nudi mnogo motiva za posjet: sunce i more, povijesna baština, kultura, gastronomija, sportske manifestacije i drugo.</s><s>Naziva se i Gradom sporta i turizma, koji su u današnje vrijeme dvije međufunkcionalne pojave iz kojih proizlazi novi oblik turizma – sportski turizam.</s><s>Ne postoji točna definicija ove vrste turizma no možemo razlikovati posjetitelje koji aktivno sudjeluju u sportskim aktivnostima i one koji dolaze gledati sportske događaje.</s><s>Sportski turizam u današnje vrijeme sve je popularniji, a sport predstavlja jedan od vodećih izvora prihoda turističkih destinacija.</s><s>Glede na ljestvicu motiva, u ovom diplomskom radu došli smo do podataka da se sport nalazi iza sunca i mora a ispred kulture.</s><s>Prema istraživanjima doznali smo da je svjetski teniski turnir ATP Croatia glavni razlog za turističko putovanje u Umagu za vrijeme trajanja turnira.</s>
<s>Turizem je splet pojavov in odnosov, povezanih z aktivnostjo oseb, ki potujejo in bivajo v krajih zunaj svojega stalnega bivališča, neprekinjeno do največ enega leta, zaradi preživljanja prostega časa, zabave in poslovnih zadev.</s><s>V diplomskem delu bomo spoznali športni turizem.</s><s>Za izbiro potovanja oz destinacije nas mora nekaj motivirati.</s><s>Motivi so prehodne točke, ki inicirajo procese odločevanja ter so osnove na katerih se gradi vedenje potrošnika ter postopanja na potovanju.</s><s>V diplomskem delu je glavna tema razvitost športa kot motiva za obisk mesta Umaga.</s><s>Diplomsko delo smo razdelili na teoretični ter raziskovalni del.</s><s>V teoretičnemu delu opisujemo in analiziramo motive za obisk destinacije, povezanost športa in turizma ter spoznamo Umag kot destinacijo športnega turizma.</s><s>V raziskovalnem delu se osredotočimo na motive turistov, ki obiščejo Umag v času sezone, v primerjavi z predsezono ter kolikšen odstotek motivov predstavljajo šport in športni dogodki.</s><s>Zastavili smo si štiri hipoteze, ki so predstavljale smernice v analizi, da smo izvedeli na katerem mestu na lestvici motivov se nahaja šport ter kakšno vlogo v športnem turizmu zavzema svetovni športni dogodek ATP Croatia Open.</s><s>Raziskovanje smo opravljali v treh časovnih obdobjih: v predsezoni v teniški turnir.</s><s>V času turnirja smo lahko zbrali podatke ki so vezani za naše raziskovanje in s tem kar se da najbolje opredelili motive za celotno obdobje sezone.</s><s>Primarne podatke smo pridobili s kvantitativnim raziskovanjem na osnovi anketnega vprašalnika na slučajnih mimoidočih na obali Umaga.</s>
<s>Odgovor na vprašanja zakaj ljudje potujejo poskušajo razložiti različne teorije.</s><s>Ker je omenjenim teorijam cilj razložiti obnašanje turistov, jim rečemo tudi teorije turističnih motivacij.</s><s>Ena izmed najbolj vplivnih teorij v psihologiji je Maslowova teorija hierarhije potreb, ki so razdeljene v pet delov: fiziološka potreba, potreba po varnosti, potreba po pripadanju in ljubezni, potreba po spoštovanju ter samorealizacija.</s><s>Pearce in njegovi kolegi so razvili teorijo, ki jo imenujemo lestvica turistične kariere: sproščanje, varnost, odnosi, samospoštovanje in razvoj ter samouresničitev.</s><s>Kasneje sta Pearce in Lee identificirala 14 obrazcev, ki vključujejo najmanj pomembne, srednje pomembne, pa vse do najpomembnejših motivov.</s><s>Tradicionalni motivi za potiskanje, npr. počitek, sproščanje ali zdravje in telesna kondicija, so primerni za razlago želj za obisk želene destinacije, medtem ko motivi za privlačnost npr. plaže, zabava, naravne lepote, veljajo kot koristni faktorji pri izbiri destinacije.</s><s>Športni turizem je ekonomska in družbena dejavnost na razkrižju športa in turizma.</s><s>Že v staremu Rimu in Grčiji je bil šport razlog za potovanja ljudi, saj so potovali z razlogom, da si ogledajo velike športne dogodke.</s><s>Najbolj značilni motivi pri profesionalnih športnikih so tekmovanje, pripadnost, užitek ter izziv.</s><s>Medtem ko so motivi povezani z zdravjem ter željo za boljšim izgledom bolj karakteristični za tiste, ki se ukvarjajo z športno vadbo.</s><s>Poznamo različne faktorje za razvoj športnega turizma, a brez prostega časa in finančnega dohodka je nemogoče uresničiti turistično potovanje.</s><s>Različne funkcije, ki povezujejo turizem in šport, uvrščamo v dve skupini: družbene funkcije ter ekonomske funkcije.</s><s>V družbene funkcije uvrščamo zdravstveno funkcijo, eno izmed najpomembnejših funkcij športa in turizma, ker pozitivno vpliva na ohranjanje ter izboljšanje zdravja turistov in napredovanje funkcionalnih sposobnosti organizma.</s><s>V družbene funkcije uvrščamo tudi vzgojno-izobraževalno in socialnopolitično funkcijo.</s><s>Športni turizem je v prvi vrsti turistična aktivnost ekonomskega tipa.</s><s>Nekateri izmed dejavnikov skozi katere se manifestirajo posredni ekonomski učinki športa v turizmu so: motivacija za izbor turistične destinacije, podaljšanje turistične sezone, prevladovanje sezonskega karakterja turizma, povečanje ostale turistične potrošnje in napredovanje raznolikosti ter kvalitete turistične ponudbe.</s><s>Osredotočimo se na športni turizem Umaga, mesta na Jadranski obali Republike Hrvaške.</s><s>Že konec 19. stoletja in v začetku 20. se šport v Umagu razvija v področju veslanja in tenisa.</s><s>Po 2. svetovni vojni se ustanavljajo prvi športni klubi.</s><s>Omenjeno mediteransko mesto je bilo razglašeno za Evropsko Mesto športa leta 2018.</s><s>Šport v Umagu ni mogoč brez sodelovanja z raznimi športnimi združenji in organizacijami iz področja športa na območju Istre in celotne Hrvaške, ter tudi na mednarodnem nivoju.</s><s>Športne aktivnosti Umaga delimo na tiste v predšolskih in šolskih ustanovah, na športna združenja ter športne klube invalidnih oseb.</s><s>Mesto Umag ima dobro razvito športno infrastrukturo saj ima tri športne dvorane, deset nogometnih igrišč, 80 teniških terenov, nekaj kegljišč, nekaj odbojkarskih igrišč na pesku, golf igrišče in športnoribolovni plato.</s><s>S športnimi dogodki in manifestacijami Umag poskuša podaljšati sezono na predsezono in posezono, a eden izmed najpopularnejših dogodkov, ki ga je potrebno imenovati je ATP Croatia Open.</s><s>To je teniški turnir na mednarodnem nivoju, ki se že 30 let odvija v Umagu.</s><s>Na turnirju sodelujejo tekmovalci in gledalci s celega sveta.</s>
<s>V raziskovalnem delu smo na temelju osmih vprašanj anketnega vprašalnika prišli do željenih podatkov.</s><s>V predsezoni je največ obiskovalcev oseb starejše populacije, medtem ko v glavni sezoni rezultati kažejo na več mlajših obiskovalcev v starosti od 18 do 45 let.</s><s>V obeh primerih sta bila sonce in morje glavni motiv njihovega dopusta.</s><s>V Tabeli 7, kjer so razvrščeni vsi motivi, lahko primerjamo šport z ostalimi motivi.</s><s>V predsezoni samo 5% vprašanih navaja šport kot glavni razlog obiska Umaga, kar nas pripelje do dejstva, da Hipotezo 1 ovržemo, saj smo predpostavljali, da bo taj odstotek vsaj 30%.</s><s>Hipotezo 2 ne moremo zavrniti, ker je več od 50% vprašanih navedlo šport kot motiv za turistične prihode v glavni sezoni v Umag zaradi obiska športnih dogodkov kot tudi lastnega sodelovanja v športu.</s><s>Ravno tako ne moremo zavrniti Hipoteze 4 s podatki v Tabeli 7. Na lestvici motivov se šport nahaja pred kulturo, a za soncem in morjem v glavni sezoni.</s><s>Glede na ATP Croatia Open turnir, ki ima vlogo v našem raziskovanju in pri Hipotezi 3, v kateri trdimo da je ravno to tekmovanje glavni motiv turističnih prihodov v Umag v času potekanja turnirja, Hipotezo 3 ni možno zavrniti.</s><s>Teniški turnir predstavlja močno turistično atrakcijo v smislu športa, ekonomije in gospodarstva Umaga ter predstavlja mesto kot športno turistično destinacijo, ki je med turisti še kako zaželena.</s>
<s>Glede na zbrane podatke zaključujemo da je Umag mesto, ki turistom nudi veliko motivov za njihov obisk in ima potencial za dolgoročni razvoj turistične destinacije.</s><s>Športni turizem v Umagu se odvija direktno v obliki športnih aktivnosti, a ko so v vprašanju športne manifestacije in dogodki, se motiv športa prepleta z ostalimi motivi.</s><s>Kot smo že omenili, šport zavzema visok položaj na lestvici razlogov turističnih prihodov v predsezoni in glavni sezoni.</s><s>Dosežek pa bi bil, če bi se športna turistična sezona podaljšala na športno turistično leto.</s><s>Ravno zaradi tega je potrebno težiti k športnim dogodkom, manifestaciji, kampom za športnike, športnih pripravam, izgradnji adekvatne športne strukture za aktivnosti na odprtem kot tudi v zaprtih prostorih.</s>
<s>Tablica 8: Sport kao motiv za posjet Umaga Tablica 9: Vrsta sporta kao motiv za posjet Umaga UVOD</s>
<s>Kao uvod ovog završnog rada želim predstaviti opis problema i ono čime ću se baviti u ovom radu.</s><s>Upoznajemo s namjenom pisanja rada i postavljenim ciljevima kao smjernicama za pisanje.</s><s>Postavljam četiri hipoteze koje ću na kraju usporediti s dobivenim rezultatima, a za istraživanje također pretpostavljam određene pretpostavke i ograničenja kod izvođenja.</s><s>Za kraj uvoda nabrajam i opisujem metode kojima se koristim kod pisanja rada, kod teorijskog, tako i kod istraživačkog dijela.</s>
<s>Prema skupu statističara održanome u Kanadi 1991. godine turizam definiramo kao skup odnosa i pojava vezanih za aktivnosti osoba koje putuju i borave u mjestima izvan mjesta svog stalnog boravka, i to neprekidno i najviše do godine dana, radi provođenja slobodnog vremena, zbog poslovnih i drugih razloga (Čorak, Mikačić i Trezner, 2009, Sportski se turizam može definirati kao aktivnost sportaša, osoba koje se sportom bave iz rekreativnih razloga, gledatelja i putnika, koje poduzimaju u mjestima izvan njihovog uobičajenog mjesta boravka u razdoblju ne duljem od godine dana, radi sudjelovanja u sportu, praćenju sporta i ostalog odmora motiviranog sportskim i poslovnim razlozima Za odlazak na putovanje treba nas nešto motivirati.</s><s>Motivi su polazne točke koje iniciraju procese odlučivanja te su jezgre ponašanja potrošača i ponašanje u putovanju.</s><s>Razumijevanje turističkih motiva važno je ne samo u provedbi djelotvorne tržišne segmentacije i ciljanja, nego i u oglašavanju i razvoju turističkih destinacija.</s><s>Osim toga, studije su pokazale da razumijevanje turističkih motiva može pomoći menadžerima putovanja da odrede usluge koje turisti zahtijevaju, učinkovito planiraju i organiziraju turističke događaje, bolje pozicioniraju svoj rad, iniciraju poboljšanja za ponavljanje posjeta i povećanje prihoda i utvrđivanje prednosti i mogućnosti za zadovoljstvo turista.</s><s>Druga svrha je odrediti karakteristike odredišta koje preferiraju turisti.</s><s>Od marketinške točke gledišta, ključno je identificirati one atrakcije i atribute odredišta koje igraju značajnu ulogu u određivanju izbora odredišta.</s><s>Kao što je navedeno u prethodnim studijama postoje dokazi o odnosu između opažene privlačnosti odredišta i odluke turista da posjete to odredište (Shah i Yusof, 2008).</s><s>O motivaciji i hijerarhiji potreba govore razni psiholozi poput: Maslowa, 1943., Herzbergera, 1999., Vrooma, 1964. i mnogih drugih.</s><s>Izdvojit ćemo stajalište američkog psihologa Abrahama Maslowa, koji tvrdi da postoji hijerarhija motiva na kojoj se nalaze fiziološke potrebe, kao potreba za hranom, vodom, zrakom, zaklonom.</s><s>Tek kada su te potrebe zadovoljene, čovjek se može okrenuti zadovoljavanju tzv. pravih ljudskih potreba, kao što su potreba da se pruži i primi ljubav, potreba za ugledom, samopoštovanjem i ostvarivanjem svih svojih potencijala.</s><s>Tek kada je čovjek zdrav, siguran, voljen i kompetentan u onom čime se bavi, može se usmjeriti na svoje samoostvarenje ili samoaktualizaciju.</s><s>Do samoaktualizacije ljudi dolaze u svojoj potrazi za znanjem, ljepotom, prirodom i ostvarivanjem svih svojih mogućnosti.</s><s>Prosječan član našeg društva je najčešće djelomično zadovoljan i djelomično nezadovoljan svim svojim željama.</s><s>Moramo se čuvati od prelagane sklonosti razdvojiti želje od osnovnih potreba, tj. napraviti oštru dihotomiju između 'kognitivnih'i 'konativnih' potreba Još od davnih Olimpijskih igara jasno je da su turizam i sport međuzavisne društvenoekonomske pojave.</s><s>Za turizam, kao i za sport, karakteristična je specifična potreba da se bude aktivan, da se bude drugačiji.</s><s>Sport, a naročito veliki sportski događaji, još od antičkih vremena u velikoj mjeri utječu pozitivno, pospješujući ljude na putovanje, pružajući im aktivno ili pasivno učestvovanje u sportskim događanjima (Bartoluci, Šindilj i Škorić, 2013).</s>
<s>U Hrvatskoj se sportsko-rekreacijski turizam pojavljuje u obliku natjecateljskog sportskog turizma, zimskog te ljetnog sportsko-rekreacijskog turizma.</s><s>Natjecateljski sportski turizam podrazumijeva sva putovanja radi sudjelovanja u određenim sportskim natjecanjima, od domaćih do međunarodnih.</s><s>Zimski sportsko-rekreacijski turizam predstavlja aktivnosti koje se prvenstveno provode u planinskim zimskim centrima, ali i na moru te u ruralnom prostoru.</s><s>Ljetni sportsko-rekreacijski turizam provodi se na odmoru u destinacijama kroz sportsko-rekreacijske aktivnosti: plivanje, jedrenje, veslanje, ronjenje, a u planinskim predjelima planinarenje, hodanje i slične aktivnosti.</s><s>Najveće mogućnosti za razvoj sportskog turizma u Hrvatskoj pruža tzv. ljetni sportsko-rekreacijski turizam i to posebno na moru.</s><s>To je zbog činjenice da Hrvatska najveći turistički promet ostvaruje upravo u ljetnim mjesecima na moru kada će se i provesti naše istraživanje (Bartoluci, Šindilj i Škorić, 2013).</s><s>Odmor većine ljudi predstavlja kompromis između njihovih višestrukih motivatora.</s><s>Umag je upravo mjesto koje kod ljudi može probuditi više različitih motiva, posebno u ljetnim mjesecima.</s><s>Grad turistima nudi prekrasno plavo more, sunčane plaže, povijesnu baštinu, kulturu, gastronomiju, sportske manifestacije i mnogo druge ponude.</s><s>Nas zanima koliki postotak, u jednom mediteranskom gradu, zauzima sport kao motiv turizma, kraj sunca i Jadranskog mora obzirom da je Umag tradicionalno domaćin mnogih sportskih manifestacija na svjetskoj razini, od kojih svakako valja izdvojiti teniski turnir ATP Croatia Open, Svjetsko tenisko prvenstvo veterana, Festival rukometa, 100 milja Istre, Tour of Croatia, nogometne kampove Juventus i Barcelona te mnoge druge (Grad Umag, 2019).</s>
<s>U ovom diplomskom radu istražujem kakvi su motivi turista za posjet Umaga za vrijeme sezone u odnosu na predsezonu te koliki postotak među motivima predstavljaju sport i sportski događaji.</s><s>Umag se naziva gradom sporta i turizma, stoga želim otkriti zašto je imenovan tako.</s><s>U fokusu su sportovi koje Umag nudi, sadrži li sportske događaje koji privlače turiste u ovu destinaciju te da li su sport i turizam ovoga grada zaista toliko povezani.</s>
<s>Namjena diplomskog rada je istražiti motive za posjet Umaga i u kolikoj mjeri su prisutni motivi vezani za sport, gdje naglasak stavljamo na teniski turnir ATP Croatia Open.</s><s>Obzirom da je to jedan od najuglednijih sportskih događaja u Umagu i samoj Hrvatskoj, analizirati ću utječe li na pozicioniranje sporta na ljestvici turističkih motiva u glavnoj sezoni.</s><s>Rezultatima istraživanja dobivamo uvid u postotak zanimanja za sportski turizam te moguće nedostatke i prostor za napredovanje kod suradnje između turističke zajednice, sportskih organizacija te lokalne vlasti.</s><s>Grad nudi mnogo prednosti zbog kojih turisti dolaze, poput: blizina granice s Itallijom i Slovenijom, ugodna ljetna temperatura, položaj na Jadranskoj obali, gradske znamenitosti i još mnogo drugog.</s><s>Kako se naziva i „Grad sporta“ želim ispitati li sport ima ulogu u ostvarivanju turističkih rekorda, osobito zadnjih nekoliko godina.</s>
<s>Kod istraživačkog dijela postavljamo sljedeće ciljeve:  Napraviti kvantitativno istraživanje vezano za motiv sporta kao glavni motiv posjeta Umaga u tri različita razdoblja  Utvrditi glavne motive za posjet Umaga za vrijeme glavne sezone  Utvrditi glavne motive za posjet Umaga za vrijeme predsezone  Istražiti u kolikoj mjeri se među motivima za posjet Umaga pojavljuju motivi vezani za sport</s>
<s>Više od 30% ispitanih je navelo sport kao motiv za turističke dolaske u predsezoni u Umag zbog održavanja sportskih događaja i vlastitog bavljenja sportom.</s><s>Ovom hipotezom želimo utvrditi da u vrijeme predsezone, kada nema sportskih i rekreativnih događanja, posjetitelji svejedno dolaze u Umag zbog vlastitog sportskog sudjelovanja.</s>
<s>Više od 50% ispitanih je navelo sport kao motiv za turističke dolaske u glavnoj sezoni u Umag zbog posjeta sportskih događaja ali i vlastitog sudjelovanja u sportu.</s><s>Kao i u prethodnoj hipotezi ova prikazuje da sport predstavlja motiv zbog kojeg turisti dolaze u Umag usred vrhunca ljetne sezone u ovom mediteranskom gradu, no ovdje su u motive uključeni i sportski događaji.</s>
<s>ATP Croatia Umag je turnir na svjetskoj razini kojeg posjećuje velik broj igrača i posjetitelja iz cijelog svijeta te time pozicionira sport kao glavni razlog dolaska turista u Umag u vrijeme glavne turističke sezone.</s>
<s>Budući da se Umag nalazi na Jadranskoj obali, turisti ga najviše posjećuju kako bi svoj godišnji odmor proveli na sunčanoj obali uz more i kupanje, zatim dolazi do interesa za sportske manifestacije i teniski svjetski poznati turnir te onda tek slijedi zanimanje za kulturnu baštinu kao razlog za dolazak u grad.</s>
<s>Pretpostavljamo da je sport jedan od motiva za posjet Umaga.</s><s>Sportska događanja i manifestacije u današnje vrijeme se obilježavaju na sve posebnije načine, uz mnogo dodatne ponude kako bi se zainteresirao sve veći broj posjetitelja.</s><s>Jednako tako sport i turizam su vrlo dobro razvijeni da postoji širok izbor literature i izvora iz kojih možemo doznati sekundarne podatke koji su nam potrebni da obradimo izabranu temu.</s><s>Također pretpostavljamo da ćemo na gradskoj rivi pronaći dovoljan broj ispitanika za kvalitetno analiziranje podataka, no smatramo da će najveći broj turista biti za vrijeme provođenja druge ankete kada se odvija ATP turnir za koji pretpostavljamo da utječe na povećanje turističkih dolazaka za vrijeme glavne sezone u odnosu na predsezonu.</s><s>Naše mišljenje je da su turisti voljni sudjelovati u ispitivanju i pomoći nam pridobiti primarne podatke, ključne za pisanje ovog rada.</s>
<s>Istraživanje provodimo u tri navrata: u predsezoni, za vrijeme vikenda 01.06.2019. – 02.06.2019. tijekom sezone u razdoblju 13.07.2019. – 14.07.2019. s obzirom da se tada odvija svjetski teniski turnir pa možemo dobiti kvalitetne podatke vezane za naše istraživanje.</s>
<s>Kod svakog anketiranja ograničeni smo da u dva dana na gradskoj rivi Umaga prikupimo što više ispunjenih upitnika.</s><s>Ispitivanje smo ograničili samo za punoljetne osobe, a upitnike samo pitanjima koji nam na kraju kao rezultat daju motiv putovanja ispitanika.</s>
<s>Kod teorijskog dijela rada koristimo se sekundarnim podacima iz znanstvenih i strukovnih literatura vezanih za turističke motive, gdje predstavljamo motive za posjet turističke destinacije te motive za posjet Umaga.</s><s>Zatim opisujemo obilježja sportskog turizma, a na kraju teorijskog dijela slijedi predstavljanje sportskog turizma Umaga koje je prikazano kroz povijest razvoja sporta u Umagu, organizacije sporta, sportske infrastrukture te sportskih događaja i manifestacija.</s><s>Ti podaci nam pomažu prikazati stanje turizma i sportskog turizma Umaga.</s><s>U praktičnom dijelu istražujemo primarne podatke budući da ne znamo unaprijed kakvo je stanje sporta kao motiva za posjet Umaga.</s><s>Provodimo kvantitativno istraživanje kako bi na temelju broja ispitanika i ponuđenih odgovora mogli analizirati razliku motiva posjećenosti prije sezone i za vrijeme sezone.</s><s>Kao metodu prikupljanja podataka primjenjujemo ispitivanje u obliku upitnika, odnosno ankete.</s><s>Anketiranje je posebna metoda prikupljanja podataka, pomoću koje dolazimo do podataka o stajalištu i mišljenju ispitanika.</s><s>To je postavljanje točno određenih pitanja određenoj skupini.</s><s>Koristimo se anketom jer njome možemo doći do podataka koji su nam inače nedostupni i zato ispitanici ostatju anonimni.</s><s>Drugi razlog je jer je ekonomična.</s><s>Ako pravilno oblikujemo anketu u kratkom vemenu dolazimo do velikog broja informacija.</s><s>Prije oblikovanja pitanja moramo znati što želimo anketom postići i na koji način ćemo prikupljenje podatke predstaviti.</s><s>Upitnici su zatvorenog oblika pitanja zbog lakšeg interpretiranja kasnije.</s><s>Kod sastavljanja pitanja pazimo na redoslijed pitanja kako bi ispitanici zadržali interes za ispunjavanje ankete.</s><s>Koristimo Likertovu ljestvicu za ispitivanje motiva, a pridobivene rezultate prikazujemo u obliku tablica i grafova.</s><s>Prednost Likertove ljestvice je ta što ju je relativno lako konstruirati jer ju može sam istraživač konstruirati bez problema i nije potrebna pomoć stručnjaka.</s><s>S druge strane jednostavna je za primjenu i lako je razumljiva ispitanicima (Marušić i Vranešević, Anketiranje se provodi osobno na slučajnim prolaznicima na rivi grada, bez utjecaja na njihove odgovore.</s><s>Rivu smo izabrali kao mjesto ispitivanja iz razloga jer u tom dijelu grada ima najviše turista.</s>
<s>Primjer anketnog upitnika prema već upotrebljenom upitniku preuzetom na službenoj stranici Turističke zajednice Punat, kao osnova za naš anketni upitnik nalazi se u Prilogu 1. Već postojeći upitnik smo izmijenili i nadopunili našim pitanjima potrebnim u svrhu istraživanja.</s><s>Rezultati ankete nisu objavljeni na njihovoj službenoj stranici te ih ne možemo ukratko predstaviti (Turistička zajednica Punat, 2019).</s>
<s>Riječ motivacija latinskog je podrijetla i izvodi se iz glagola movere što znači kretati se.</s><s>Motivaciju za putovanje možemo proučavati na dvije različite razine.</s><s>Jedno je opća motivacija za putovanjem: nije važno kamo se putuje, samo da se putuje.</s><s>Drugo je specifična motivacija za putovanjem koja se odnosi na želju za točno određenim putovanjem (Miljković, Miljković-Krečar i Rijavec, 2018, str. 85).</s><s>Izrazi motivacija i motivi ne smiju se koristiti sinonimno.</s><s>Motivi su osnovni pokretači ponašanja na putovanjima i neovisni su o konkretnoj situaciji.</s><s>Stoga motivi, kao trajne dispozicije, mogu dovesti do različitih radnji pod različitim okolnostima.</s><s>Motivacija je s druge strane više spoznajna i usmjerena je na specifičnu situaciju ili objekt kao što je destinacija.</s><s>Rijetko je samo jedan razlog putovanja, iako jedan motiv može igrati dominantnu ulogu u putovanju ili je jedna motivacija presudna za odabir odredišta.</s><s>Ako nema dominantne motivacije, turisti pokušavaju odabrati destinaciju koja će obećati zadovoljiti sve motivacije.</s><s>Za neke, turistička motivacija proizlazi iz dubokih, psiholoških potreba često neprepoznatih samim turistima, dok drugi izjednačavaju motivaciju s ciljem putovanja ili izbor odmora (Gammon i Robinson, 2004, str. 222) Crompton (1979) je osmislio model konceptualizacije uloge i odnosa turista.</s><s>To identificira četiri glavne komponente.</s><s>Prvo, stanje neravnoteže.</s><s>Drugi dio, odmor od svakodnevne rutine, koji je zamišljen kao početna otvorena manifestacija neravnoteže.</s><s>Treće, tri alternative u ponašanju: ostati kod kuće, otići na opuštajući odmor ili putovati u druge svrhe poput posjeta prijatelja i rodbine ili odlaska na poslovno putovanje.</s><s>Svaki od njih može pružiti predah od rutine.</s><s>Četvrto, posebni motivi koji pomažu u određivanju prirode i odredišta opuštanja za odmor ako je to alternativa odabira.</s><s>Oni su poredani duž kontinuuma kao primarni ili sociopsihološki ili kulturološki (Crompton, 1979, str. 414).</s><s>Odgovor na pitanje zašto ljudi putuju pokušavaju dati različite teorije.</s><s>Kako im je cilj objasniti ponašanje turista nazivamo ih i teorijama turističke motivacije.</s><s>Najpoznatije su teorije potreba, teorije gurajućih i privlačećih faktora te model bijega i traganja (Miljković, Miljković-Krečar i Rijavec, 2018, str. 85).</s>
<s>Jedna je od nautjecajnijih teorija u psihologiji Maslowljeva teorija potreba.</s><s>Brojni istraživači su u početku objašnjavali turističku motivaciju ovom teorijom, a kasnije je i prilagodili za područje turizma.</s><s>Teorija potreba Abrahama Maslowa (1943) utemeljena je na holističkom pristupu koji najviši domet ljudskih težnji vidi u samoostvarenju.</s><s>Potrebe su hijerarhijski uređene tako da se odnos među njima može grafički predočiti piramidom potreba što vidimo na slici 1. Slika 1: Samoaktualizacija – ideal psihološkog razvoja Izvor: istrazime.com, 2013</s>
<s>Tek kada su zadovoljene potrebe niže razine, čovjek se može posvetiti zadovoljenju potreba višeg reda.</s><s>Na dnu hijerarhije su fiziološke potrebe – one koje zadovoljavaju preživljavanje: zrak, hrana, piće, eliminacija štetnih tvari i odmor.</s><s>Kod većine ljudi u normalnim životnim uvjetima te su potrebe zadovoljene pa nisu vrlo istaknute.</s><s>Slijede potrebe za sigurnošću (tjelesna sigurnost, zdravlje) koje se zadovoljavaju kroz prikladno stanovanje, zdravstvenu, mirovinsku i socijalnu zaštitu.</s><s>Primjerice u području turizma, ako čovjek doputuje na svoju destinaciju iz snova, brzo će izgubiti motivaciju ako čuje da se u tom mjestu proširila neka zarazna bolest ili mu prijeti teroristički napad.</s><s>Iznad njih nalazimo skup potreba za ljubavlju i pripadanjem koje se zadovoljavaju sklapanje prijateljstva, ljubavnih veza, brakom, udruživanjem u religijske zajednice i drugo.</s><s>Turistička putovanja omogućuju zadovoljenje ove potrebe, na primjer: možemo putovati s članovima obitelji, partnerom ili prijateljima, ali isto tako uživati u upoznavanju novih ljudi na putovanju.</s><s>Na dužem putovanju može se razviti pripadnost grupi s kojom putujemo.</s><s>Potreba za poštovanjem odnosi se na samopoštovanje i poštovanje koje nam iskazuju drugi radi naših postignuća.</s><s>Neka specifična putovanja mogu biti i vrlo zahtjevna pa ljudima daju osjećaj samopoštovanja zato što su u tome uspjeli, ali i osjećaj da ih i drugi zbog toga poštuju.</s><s>Turistička putovanja za neke su ljude izvor statusa, jer su posjetili mjesta koja drugi nisu.</s><s>Na najvišoj razini hijerarhije nalazi se potreba za samoaktualizacijom, odnosno samoostvarenjem.</s><s>Samoostvarenje uključuje korištenje vlastitih mogućnosti, sposobnosti i talenata, ispunjenje poziva, sudbine ili životne misije.</s><s>Prema Maslowu ljudi mogu težiti samoostvarenju tek ako su prije toga zadovoljili temeljne egzistencijalne i psihološke potrebe (Miljković, MiljkovićMožemo izdvojiti i Herzbergovu dvofaktorsku motivacijsku teoriju.</s><s>Herzberga i njegove kolege zanimalo je koji čimbenici utječu na odnos zaposlenika prema poslu.</s><s>Njihova početna hipoteza istraživanja bila je da se zadovoljstvo i nezadovoljstvo ne mogu pouzdano mjeriti na istom kontinuumu.</s><s>Na temelju rezultata zaključili su da postoje dvije različite skupine faktora, odnosno motivatori-faktori zadovoljstva, te higijeničarifaktori nezadovoljstva.</s><s>Motivator je svojstven: postignuće, priznanje, samo rad, odgovornost i napredovanje ili rast; higijeničari su vanjski: politika poduzeća, kontrola, radni uvjeti, međuljudski odnosi, plaća, položaj i sigurnost posla.</s><s>Svi čimbenici, međutim, mogu imati pozitivan i negativan utjecaj na stavove.</s><s>Možemo zaključiti kako Herzberg zapravo razvija ideju o obogaćivanju posla i radnih zadataka kao najvažnijeg motivacijskog faktora (Bahtijarević-Šiber, 1999, str. 564).</s>
<s>Pearce i njegovi suradnici razvili su teoriju pod nazivom Ljestvica turističke karijere (Moscardo i Pearce, 1986; Dann, Nash i Pearce 1988).</s><s>Ova teorija nastala je na temelju Pearceovog istraživanja u kojem je primjećeno da stariji turisti navode više pozitivnih iskustava od mlađih, i da turisti koji češće putuju kao motiv češće navode zadovoljenje potrebe za samoostvarenjem, pripadnošću i ljubavi.</s><s>Ova teorija turističkog ponašanja temelji se na pretpostavci kako se motivacija turista mijenja ovisno o njihovom dotadašnjem turističkom iskustvu.</s><s>Naime, kako turisti postaju iskusniji, tako sve više teže zadovoljiti više psihološke potrebe.</s><s>Dakle, motivacija za putovanjem dinamična je i može se mijenjati.</s><s>Netko tko prvi puta putuje u inozemstvo može biti najviše zaokupljen svojom sigurnošću i sigurnošću svojih najbližih jer mu je to potpuno novo iskustvo.</s><s>Stoga će vjerojatno biti motiviran da putuje u grupi s vodičem te da se ne odvaja od njih.</s><s>S druge strane, netko kome su putovanja u inozemstvo uobičajena, možda će poželjeti da putuje samostalno i druži se s lokalnim ljudima.</s><s>Općenito, teorija predviđa da će se sa stjecanjem iskustva u putovanjima turisti kretati prema vrhu ljestvice (Miljković, Miljković-Krečar i Rijavec, 2018, str. 89).</s><s>Tablica 1: Ljestvica turističke karijere Ljestvica turističke karijere</s>
<s>Kako TLC teorija nije u potpunosti potvrđena istraživanjima, Lee i Pearce (2005) su je modificirali i usmjerili se na obrasce, a ne na hijerarhiju motiva.</s><s>U istraživanju u kojem je sudjelovalo više od 1000 turista oba roda, različite dobi i iz različitih država, identificirali su 14 takvih obrazaca koje navodimo prema važnosti.</s>
<s>Neka prethodna istraživanja koja su se bavila navedenim motivima pokazala su da su ti motivi podjedanko prisutni u svim dobnim skupinama, kao i u različitim kulturama.</s><s>Kad su u pitanju dobne razlike, stariji turisti i oni s više iskustva češće preferiraju vanjske motive, dok su mlađima važniji unutarnji (Miljković, Miljković-Krečar i Rijavec, 2018, Teorije gurajućih i privlačećih faktora</s>
<s>Većina rasprava o turističkoj motivaciji uglavnom se vrti oko koncepata od "povući" i "gurnuti".</s><s>Čimbenici pokretanja odmora su socijalno-psihološki motivi.</s><s>Čimbenici povlačenja motivi su više uslijed destinacije, a ne nastajanja isključivo iznutra samog putnika.</s><s>U ovom istraživanju, ova posljednja kategorija motiva se nazivaju "kulturnim".</s><s>Ovi motivi odražavali su utjecaj odredišta u buđenju.</s><s>Tradicionalno su motivi guranja korisni za objašnjenje želja za odlaskom na godišnji odmor dok su motivi za privlačenje smatrani korisnim objašnjavajući izbor destinacije (Crompton, 1979, str. 410).</s><s>Model gurajućih i privlačećih faktora koji su prikazani u Tablici 3., prihvaćaju mnogi istraživači (Crompton, 1979; Dann, 1977).</s><s>Osoba može imati neke motive koji su unutar nje same i koji stvaraju predispoziciju za putovanje (gurajući faktori).</s><s>Kad je odluka za putovanjem donesena, ulaze u igru privlačeći faktori, tj. osoba bira destinaciju za putovanje zbog nekih njenih karakteristika koje su joj posebno privlačne (Miljković, Miljković-Krečar i Rijavec, 2018, str. 91-92).</s><s>Tablica 3: Primjeri gurajućih i privlačećih faktora Gurajući (unutrašnji) faktori</s>
<s>Crompton (1979) je definirao dvije grupe motiva ljudi koji putuju radi zadovoljstva.</s><s>To su sociopsihološki (bijeg odd uobičajene okoline, opuštanje, prestiž, druženje, jačanje obiteljskih odnosa, regresija) i kulturni motivi (novost, edukacija).</s><s>Prema Dannovoj teoriji koja se temelji na sociološkom pristupu (1977) važniji su gurajući faktori koji uključuju dva temeljna motiva za putovanjima: anomiju i jačanje ega.</s><s>Anomija predstavlja želju da izađemo na kraj s osjećajem izoliranosti u svakodnevnom životu, drugim riječima turist želi od svega pobjeći.</s><s>S druge strane jačanje ega pretpostavlja da putujemo jer – jačamo ego (tj. poboljšavamo sliku koju imamo o sebi i koju želimo da drugi imaju o nama) (Miljković, Miljković-Krečar i Rijavec, 2018, str. 91-92).</s>
<s>Sportski turizam ekonomska je i društvena djelatnost na raskrižju sporta i turizma.</s><s>Sportski turizam segment je turističkog tržišta i njegov gospodarski doprinos snažno je porastao posljednjih desetljeća.</s><s>Atraktivnost sportskog turizma i njegove vrijednosti temelje se na antropološkim estetskim eksperimentima sportskih kulturnih pojava Motivacija u sportskom turizmu</s>
<s>Prema studijama Gammona i Robinsona (1997) sportski događaji ili aktivnosti koji su primarno ili sekundarno povezani s turizmom utjecati će na potrošačeve motive.</s><s>Naprimjer, ako je osnovna motivacija sportaša u sportu, onda je vjerojatno da će pokazivati sportske motive iznad turizma i obrnuto ako je turizam bio prioritet nad sportom.</s><s>Rezultati studija Bartholomewa, Heberta i Kilpatricka (2005) objašnjavaju da će profesionalni sportaši sudjelovanjem u organiziranom sportu pokazati različite motivacije od sudionika koji se bave fizičkom aktivnošću u svrhu vježbanja.</s><s>Najznačajniji motivi kod profesionalnih sportaša bili su natjecanje, pripadnost, uživanje i izazov, dok su motive povezane sa zdravljem i željom za bolji izgled naveli oni koji se bave vježbanjem.</s><s>Ovo istraživanje sugerira da je organizirano sudjelovanje u sportu usko povezano s unutarnjim razlozima, dok motivacija za vježbanjem može biti više povezana s vanjskim razlozima (Gray, Gould, Hungenber i Stotlar, 2016, str. 84).</s><s>Turističke atrakcije najvažnije su za aktivan sportski turizam kao i za sve druge vrste turizma.</s><s>Razvoj kulturnog turizma bio bi težak bez spomenika i muzeja, a svojstva i kvaliteta prirodnog okoliša su od slične važnosti za aktivni sportski turizam.</s><s>Svojstva prirodnog okoliša kao što su vremenske prilike i klima, kopneni oblik, hidrosfera, vegetacija i životinje omogućuju realizaciju planova koji se tiču aktivnog provođenja vremena.</s><s>Motivacija koja potiče i daje smjer prema aktivnom odmoru proizlazi iz nezadovoljnih potreba koje su snažni motivatori.</s><s>Proizvodi povezani s aktivnim sportskim turizmom mogu predstavljati ponudu i za stanovnike određene destinacije i za one izvan destinacije (Ardenska, Kosmala i Tomik, 2017, str. 130).</s><s>U slučaju sportskog turizma motivi koji se odnose na sport nadopunjuju opće turističke motive.</s><s>Neki motivi za bavljenje sportom mogu se naći i u tipologijama turističke motivacije, ali postoje i motivi specifični za sportsku domenu.</s><s>Stoga se s izborom destinacije turista očekuje složen spoj generičkih turističkih motiva i motivacija vezanih uz sport.</s><s>Uz to, svaki sport kojim se turisti žele baviti tijekom putovanja rezultira specifičnim zahtjevima koji su relevantni u odabiru destinacije (Hannich, Richie i Turizam i sport kao međufunkcionalne pojave Turizam i sport su dva oblika međusobno povezane djelatnosti.</s><s>Veza između sporta i turizma datira od prvih početaka njihova razvoja.</s><s>Već je u starom Rimu i Grčkoj sport bio pokretač ljudi na putovanja, u cilju posjete velikim sportskim priredbama.</s><s>Kasnije je sport u turizmu dobio širu ulogu, čime je stvoren novi odnos između ova dva oblika Sport od davnina zauzima važno mjesto u društvenom životu pojedinca, a sukladno trendovima današnjice koji podrazumijevaju zdrav i aktivan život, potreba pojedinca za sudjelovanjem u sportu postaje gotovo pa svakodnevica većine.</s><s>S obzirom da su ova dva fenomena u mnogočemu zavisna tako je sport postao dijelom turizma i obrnuto.</s><s>Sport je u suvremenom turizmu postao ne samo sadržaj boravka, nego je vrlo često i glavni motiv za putovanja u određene turističke destinacije.</s><s>Interesi turističke potražnje na vodećim turističkim tržištima svijeta okreću se sve više prema novim oblicima odmora koji, osim sunca, mora i pješčanih plaža, nude i nešto drugo (Končarević, Širić i Trkulja Petković, 2008, str. 395).</s><s>Sportske aktivnosti i potraga za avanturom bili su tokom prošlosti značajan motiv za putovanje.</s><s>Sport i sportska natjecanja u suvremenom turizmu nemaju samo ulogu promatranja, nego su oni ujedno važan sadržaj boravka u turističkoj destinaciji u kojem turisti postaju aktivni sudionici različitih sportova.</s><s>Iz sportsko-rekreacijske funkcije u suvremenom turizmu razvija se novi oblik turizma – sportski turizam.</s><s>Prema preporukama UNWTO-a (2003) sportski se turizam može definirati kao aktivnost sportaša, osoba koje se sportom bave iz rekreativnih razloga, gledatelja i putnika, koje poduzimaju u mjestima izvan njihovog uobičajenog mjesta boravka u razdoblju ne duljem od godine dana, radi sudjelovanja u sportu, praćenju sporta i ostalog odmora motiviranog sportskim i poslovnim razlozima.</s><s>Sport, inače, daje značajan doprinos razvoju turizma u destinacijama, ne samo direktno, kroz ekonomske učinke, već i u vidu regeneracije, tj. oživljavanja urbanih cjelina, poboljšanja infrastrukture, obogaćivanja postojeće ponude i jačanja turističkog imidža.</s><s>Primarni cilj sportskih turističkih putovanja je angažiranje u sportskim aktivnostima, u aktivnoj ili pasivnoj formi.</s><s>U prvom slučaju putuje se da bi se neposredno bavilo sportom, u drugom da bi se sport gledao (Rabotić, 2013).</s>
<s>U današnje vrijeme ne postoji točna definicija sportskog turizma već svatko ima svoje objašnjenje.</s><s>Kurtzman i Zauhar (2005) problem sportskog turizma opisuju u smislu pet glavnih proizvoda: atrakcije sportskog turizma, sportska turistička naselja, sportska krstarenja, sportska turistička putovanja i sportska turistička događanja.</s><s>Knop i Standeven (1998) tvrde da sportski turizam treba shvatiti kao dvodimenzionalni koncept: sport definira kao kulturno iskustvo fizičke aktivnosti i turizam kao kulturno iskustvo mjesta (Gibson, 1998, str. 45-49).</s><s>Nadalje, kao motiv turističkih putovanja u suvremenom turizmu sve se više javlja sportska rekreacija, kojom se aktivno bave turisti na odmoru.</s><s>Sportska rekreacija u pravilu nema natjecateljski ni promatrački karakter.</s><s>To je sportska aktivnost turista izabrana po vlastitom izboru, sa svrhom zadovoljavanja potreba za kretanjem, igrom, aktivnim odmorom i razonodom (Gibson, 2005, str. 133-135).</s>
<s>Zbog iskonske potrebe turista za igrom, sportom i rekreacijom u turističkim je mjestima potrebno stvoriti odgovarajuće uvjete za sadržajan aktivan odmor turista U faktore koji jačaju ulogu sporta i rekreacije u turizmu moguće je ubrojiti i subjetivne faktore, kao što su moda, oponašanje, navike, prestiž i slično.</s><s>Faktore sportsko rekreacijske ponude u turizmu čine različiti prirodni i materijalni resursi u obliku sportskih objekata, borilišta, rekvizita, opreme, koji nadopunjuju receptivne turističke kapacitete (Bartoluci i Čavlek, 1998, str. 72-73).</s><s>Osim faktora potražnje i ponude i kod sporta i rekreacije u turizmu pojavljuju se tzv. posrednički faktori u obliku turističko-sportskih agencija te sportskih organizacija, udruga i sl., koje posreduju između potražnje i ponude ovih usluga (Bartoluci i Čavlek, Budući da se sportsko-rekreacijske potrebe većim dijelom zadovoljavaju kao individualne, a manje kao društvene potrebe, one se, kao i turističke potrebe pretežno financiraju iz osobne potrošnje, tj. iz dohotka stanovništva.</s><s>Zato je porast dohotka stanovnika faktor razvoja sportsko-rekreacijskih aktivnosti (Bartoluci i Čavlek, 1998, str.</s><s>Slobodno vrijeme je jedan od glavnih faktora razvoja turizma, također i faktor razvoja sportske rekreacije u turizmu.</s><s>Posao prestaje biti glavnom preokupacijom u životu, nego čovjek radi zato da bi mogao sebi osigurati slobodno vrijeme što ispunjenije doživljajima (Magaš, 2000, str. 32).</s>
<s>Različite funkcije koje povezuju turizam i sport svrstavamo u dvije skupine: društvene (humanističke) funkcije i ekonomske funkcije.</s><s>Društvena funkcija turizma jedna je od osnovnih funkcija turizma jer se odnosi prvenstveno na čovjekovu potrebu da u svom slobodnom vremenu zadovolji potrebu za odmorom, rekreacijom, upoznavanjem novih destinacija, kultura, ljudi, običaja itd.</s><s>U vremenu globalizacije, kada čovjek u utrci za postignućima i zaradom ima sve manje slobodnog vremena, ono preostalo želi iskoristiti na zadovoljavanje svojih potreba i na aktivnosti koje će mu povećati razinu kvalitete života.</s><s>Upravo ta činjenica dovodi do spoznaje da ponuda „sunca i mora“ više nije dostatna.</s><s>Najznačajnije se humanističke vrijednosti turizma ogledaju u obogaćivanju čovjeka novim spoznajama, doživljajima i aktivnostima (Bartoluci, 2013, Kao podskupine društvenih funkcija ubrajamo: Zdravstvenu funkciju</s>
<s>Jedna je od najvažnijih funkcija turizma i sporta u turizmu.</s><s>Zahvaljujući brojnim programima sporta i sportske rekreacije pozitivno se utječe na očuvanje i poboljšanje zdravlja turista te se sprečavaju bolesti suvremene civilizacije i unapređuju se funkcionalne sposobnosti organizma.</s><s>Zdravstvena funkcija postaje jedan od snažnih impulsa razvoja turizma budući da se najbolje ostvaruje uz prisutsvo prirodnih čimbenika (Bartoluci i Čavlek, 1998, str. 73-75).</s>
<s>Ova funkcija manifestira se kroz učenje i svladavanje određenih sportskih vještina.</s><s>Osim što se povećava obrazovna razina turista stvara se i odgojno djelovanje poput stvaranja navika za bavljenje različitim sportskim aktivnostima (Bartoluci i Čavlek, Socijalno – političku funkciju</s>
<s>Socijalna funkcija na putovanju i odmoru nastaje zbog međusobnog upoznavanja i zbližavanja ljudi koji se bave sportsko – rekreacijskim aktivnostima.</s><s>Za stvaranje političke funkcije sporta u turizmu zaslužna su vrhunska sportska postignuća kao sredstvo za promociju pojedinih zemalja u svijetu (Bartoluci i Čavlek, 1998, str. 73-75).</s><s>3.5 Ekonomski učinci sporta u turizmu</s>
<s>Sportski turizam javlja se u prvom redu kao turistička aktivnost ekonomskog tipa prije nego što ga se doživljava kao iskustvo sportske kulture.</s><s>Može se imati sportsko iskustvo u svom stambenom okruženju, ali po definiciji, nemoguće je imati turističko iskustvo u svom kućnom okruženju (Piggeassou, 2004, str. 289).</s><s>Prema studijama Bartoluci i Čavlek (1998, str. 75-76) najveći ekonomski učinci stvaraju se u okviru turističkih organizacija ili sportskih poduzeća za pružanje različitih sportskorekreacijskih usluga:</s>
<s>Razlikujemo izravne i posredne ekonomske učinke.</s><s>Izravni učinci se ostvaruju u poduzećima vezanim za turizam i sport prodajom sportsko-rekreacijskih usluga.</s><s>Ostvaruju se kroz razliku prihoda i troškova sportskih usluga i mjerljivi su u svakoj turističkoj i sportskoj organizaciji.</s><s>Posredni ekonomski učinci manifestiraju se kroz različite vrste turističkog prometa, a stvaraju ih turisti kojima je sport glavni motiv za turističko putovanje (Bartoluci i Čavlek, 1998, str. 75-76).</s><s>Čimbenici kroz koje se manifestiraju posredni ekonomski učinci sporta u turizmu navode Bartoluci i Čavlek (1998, str. 75-76): motivacija za izbor turističke destinacije produženje turističke sezone</s>
<s>Grad Umag je grad na zapadnoj istarskoj obali, na samo 10 km od slovenske granice, a najzapadnije je mjesto u RH.</s><s>U Umagu vlada mediteranska klima, a kroz 45 km obale i zanimljivog zaleđa sintetizira posebitosti čitave regije te daje najbolji uvod u jedan drugačiji doživljaj Mediterana.</s><s>Grad Umag je dvojezično područje (hrvatsko-talijansko).</s><s>Umag ima ukupno oko 15.700 stanovnika.</s><s>Popularno je turističko mjesto, prvenstveno zahvaljujući prirodnim ljepotama i zemljopisnom položaju.</s><s>Umaška destinacija obiluje visokokvalitetnim smještajnim objektima, bilo da je riječ o luksuznim ili obiteljski orijentiranim hotelima, vilama, apartmanima ili ekološki uređenim kampovima (Grad Najvažnija komparativna prednost razvoja turizma Umaga je u njegovom povoljnom geografskom položaju.</s><s>Istarski poluotok smješten na sjevernom dijelu jadranske obale najbliži je dio Mediterana kojemu gravitira veliki dio srednje Europe, koja predstavlja glavno emitivno turističko tržište.</s><s>Ta blizina je vrlo važna za Umag, jer oko 70 % međunarodnih turista u Hrvatsku dolazi automobilom (Škorić, 2008, str. 74).</s><s>Osim što se iz godine u godinu pretvara u sve ugodnije i ljepše mjesto za život, Umag predstavlja i destinaciju koju sve veći broj turista bira za svoj odmor.</s><s>Za to je zaslužna visoka razina uređenosti grada, od hortikulture, plaža, prometnica pa sve do bogate kulturno-zabavne ponude te vrhunskih ugostiteljskih objekata.</s><s>Grad ne nudi samo kvalitetan smještaj, hranu i raznoliku kulturu, već i niz mogućnosti bavljenja aktivnim odmorom.</s><s>Osim individualaca koji svaki dan imaju priliku birati kojim će se od brojnih sportova baviti tijekom svog odmora, tako i sve brojnije organizirane grupe, klubovi i savezi Umag percipiraju kao neizbježnu destinaciju za svoje pripreme i prvenstva Grad Umag je proglašen Europskim Gradom sporta za 2018. godinu.</s><s>Ovu prestižnu titulu dodjeljuje neprofitna organizacija ACES Europe sa sjedištem u Bruxellesu.</s><s>Ova titula mnogo predstavlja za grad Umag, njegov razvoj općenito i sportski turizam u budućnosti, no ovime Umag ima i mogućnost suradnje s drugim europskim gradovima,koji nose istu titulu, kao i lakša dostupnost značajnih sredstava iz EU (Grad Slika 2: Dodjela titule Europskog grada sporta za 2018.</s>
<s>Još u doba antike, rimske luke u Savudriji i Umagu, bile su važno mjesto na pomorskoj karti za prijevoz robe s Istoka na Zapad.</s><s>Početkom turizma u obližnjoj Savudriji smatra se 1818. godina kada je izgrađen svjetionik kojeg su posjećivale prve grupe znatiželjnih posjetitelja.</s><s>U istom je mjestu, također početkom 20. stoljeća, izgrađeno dječje odmaralište u kojeg su brojna djeca dolazila "Parenzanom" i kočijama.</s><s>1925. godine u Umagu je osnovano Društvo za gradnju hotela i kupališta što je pomoglo razvoju turizma sve do razdoblja svjetskih ratova.</s><s>Iako turizam doživljava kratkotrajni zastoj, u Umagu je 1926. godine sagrađen hotel "Roma", zatim hoteli "Villa a Mare", Davne 1887. godine u Umagu je djelovalo Veslačko društvo Adriatico, a u dvadesetim godinama 20. stoljeća igrao se tenis na teniskom terenu Arrigoni.</s><s>No, razvoj sporta u modernom obliku možemo primijetiti nakon 2. svjetskog rata kada se 1946. godine osnivaju prvi sportski klubovi – nogometni klubovi Savudrija i Juricani.</s><s>Sport se dalje razvijao zahvaljujući dolasku mladih profesora tjelesnog odgoja u Umag čime se pokreće cijeli niz novih sportova.</s><s>Nakon nogometa osniva se Muška rukometna sekcija Društva što rezultira povećanju sportskih događaja te razvoju gospodarstva i turizma.</s><s>Zaključak je bio kako sinergija sporta i turizma donosi velike učinke za razvoj cijelog Umaga.</s><s>Tokom 20. stoljeća održani su brojni događaji u Umagu: boks-meč za titulu svjetskog prvaka u srednjoj kategoriji, najveće rekreacijsko okupljanje rukometaša u Jugoslaviji, »Istarska rivijera« u tenisu, Europsko prvenstvo u windsurfingu, 1. Prvenstvo Republike Hrvatske u odbojci na pijesku, velik broj državnih završnica u različitim sportovima, biciklističke utrke, konjička natjecanja, Davis Cup natjecanje između Hrvatske i Britanije i mnogo drugih manifestacija i turnira.</s><s>Sve to pridonosilo je Umagu veliki značaj.</s><s>Bio je prvi satelitski prijenos nekog televizijskog događanja u Jugoslaviji, »Istarska rivijera« rezultirala je najvećim sportskim događanjem u Hrvatskoj – ATP Croatia Open teniski turnir, a svaka manifestacija bila je promotor grada Umaga kao nezaobilazne stanice kada je u pitanju sport.</s><s>Bogata povijest sporta u Umagu bila je temelj razvoja sporta u prethodnim godinama, a i poticaj za razvoj sporta u budućnosti (Lekšan, Radovčić, Šmalc i Zorić, 2018, str. 6-9).</s>
<s>U skladu s propisima Republike Hrvatske potrebe sporta financiraju se iz namjenskih i nenamjenskih prihoda Grada Umaga, prihoda od obavljanja vlastite djelatnosti ustanove u sportu te donacija, a to se provodi kroz iduća tri kanala (Lešan, Radovčić, sredstva za financiranje programa i turnira sportskih klubova sredstva za financiranje održavanja sportske infrastrukture sredstva za sportske manifestacije.</s>
<s>Gradu je vrlo bitna edukacija članova udruga kao i podizanje svijesti građana o važnosti volonterizma za cijelu zajednicu.</s><s>Postizanje ciljeva u razvoju sporta je nemoguće bez suradnje s raznim sportskim udruženjima i organizacijama iz područja sporta na razini Istarske županije i Hrvatske, ali i na međunarodnom nivou.</s><s>Možemo spomenuti suradnju s Hrvatskim olimpijskim odborom, Hrvatskim rukometnim savezom, Hrvatskim nogometnim savezom, Hrvatskim odbojkaškim savezom, Hrvatskim karate savezom, teniskim federacijama ETA, ITF, ATP, biciklističkom unijom UCI i brojnim drugima.</s><s>U sportu veliku važnost imaju treneri kojima je za rad u sustavu sporta neophodno dodatno izobražavanje i licence koje im grad Umag sufinancira kao i 30% školarine, što nam govori koliko Umag drži do unapređenja kadrovanja (Lekšan, Podjela sportskih aktivnosti (Lekšan, Radovčić, Šmalc i Zorić, 2018, str. 12-16): sportske aktivnosti u predškolskim ustanovama sportske aktivnosti u osnovnoškolskim ustanovama aktivnosti sportskih udruga - rekreacijski i natjecateljski sport (53 sportske udruge)</s>
<s>Ustanova za upravljanje, korištenje i održavanje sportskih objekata upravlja sportskom infrastrukturom Umaga.</s><s>Grad sadrži tri sportske dvorane: Stella Maris (kapacitet 900 gledatelja), školska dvorana uz Osnovnu školu »Marija i Lina« (kapacitet 1200 gledatelja) i školska dvorana Talijanske osnovne škole »Galileo Galilei.« Najviše je iskorištena sportska dvorana Osnovne škole koju u prijepodnevnim satima koriste profesori i učenici u nastavnom procesu, poslije podne su u njoj sportski klubovi, a navečer sportske udruge koje treniraju za razna natjecanja (Lekšan, Radovčić, Šmalc i Nogometnih igrališta ima deset od kojih je devet s prirodnom travom, a jedan s umjetnom travom i električnom rasvjetom).</s><s>Za djecu i mladež, grad Umag je u svim gradskim i prigradskim četvrtima izgradio male sportske centre s polivalentnim igralištima s asfaltnom podlogom koja su vrlo važna za opći razvoj sporta.</s><s>Za građane treće životne dobi koji su ljubitelji boćanja izgrađen je zadovoljavajući broj prigradskih boćališta.</s><s>Sukladno tome, značajan je i broj boćališta (sedam), od kojih četiri imaju i prostorije za igrače i članove boćarskih klubova.</s><s>Ako govorimo o tenisu koji je vrlo razvijen sport u Umagu, grad ima 80 teniskih terena od kojih su najvažniji ATP Tennis Centar u Stella Marisu s 14 terena i Umag Tennis Academy u Katoru s 25 terena.</s><s>Što se tiče sportova na pijesku, na mnogim gradskim plažama nalaze se pješčani sportski tereni dok se na gradskoj plaži u Stella Marisu održavaju i službena natjecanja u beach volleyu, rukometu i nogometu na pijesku.</s><s>Grad se može pohvaliti i s jednim od rijetkih postojećih golf igrališta s 18 rupa u Hrvatskoj, Adriatic golf course.</s><s>Osim nabrojane sportske infrastrukture, u Umagu imamo i sportsko-ribolovni plato u umaškoj luci, jedriličarske platoe u ACI Marini i naselju Moela (Lekšan, Radovčić, Šmalc i Zorić, 2018, Slika 3: Ustanova za sport Grada Umaga</s>
<s>Sve navedeno, dokaz je uspješnosti svih aktivnosti koje Grad Umag ulaže u kontinuirani razvoj sporta grada.</s><s>Sportska infrastruktura i smještajni kapaciteti zadovoljavaju visoke kriterije organizatora manifestacija, dok uspjesi umaških klubova upućuju na daljnu motivaciju za razvoj Umaga kao centra sporta.</s><s>U budućnosti je plan razvijati sport u dva segmenta: kao sportsku zajednicu i kao sportsku infrastrukturu.</s><s>Izgradnjom sportske infrastrukture stvaraju se uvjeti za turizam svih 365 dana u godini (Grad Sportski događaji i manifestacije</s>
<s>Temeljni program rada Turističke zajednice Grada Umaga je promocija Umaga kao poželjne turističke destinacije za sport i aktivni odmor, ali i kao razvoj grada općenito.</s><s>To se pokušava postići stvaranjem proizvoda i eventa koji su namijenjeni predsezoni i postsezoni kako bi se produljila sezona i na ostale mjesece u godini.</s><s>Ciljevi zajednice su i motivirajućom ponudom produžiti vrijeme boravka turista, povećati njegovu potrošnju i navesti ga da se ponovo vrati.</s><s>Stoga se Umag združio u brend sjeverozapadne Istre pod nazivom »...u svim bojama Istre« kako bi se promicalo ono što je turistima važno (Lekšan, Radovčić, Šmalc, Zorić, 2018, str. 21-29):  prirodne ljepote, kampovi i opuštajuće aktivnosti  čisto more, vrhunski smještaj, wellness i nautički turizam.</s><s>Lekšan, Radovčić, Šmalc i Zorić (2008, str. 21-29) izdvajaju sljedeće aktivnosti u čijim manifestacijama Umag broji velika postignuća.</s>
<s>Prema Pivčević (2014) manifestacije su stare koliko i čovječanstvo, a suvremeno doba nije prekinulo čovjekovu vjekovnu potrebu da se druži, natječe, zabavlja, pokazuje, odnosno da na poseban način obilježi neke važne događaje u životu pojedinca ili društva.</s>
<s>Teniski turnir ATP Croatia Open izdvajamo jer je najveći sportski događaj u Umagu, a ujedno je i najveći sportski događaj u Hrvatskoj.</s><s>Povijest turnira počinje 1990. godine pod imenom Yugoslav Open te je to bilo prvo izdanje turnira u Umagu i jedino takvo natjecanje u bilo kojoj od komunističkih zemalja početkom 1990-ih.</s><s>Na prvim konferencijama za novinare turnir je trebalo predstavljati od njegovih osnova, a danas znanje o turniru, pa makar i površno, spada u opću kulturu.</s><s>Croatia Open Umag teniski je turnir iz ATP World Tour 250 serije.</s><s>Puni naziv turnira je: Međunarodno prvenstvo Hrvatske u tenisu - International tennis Championship of Croatia.</s><s>Glavni stadion »Goran Ivanišević« teniskog kompleksa u turističkom naselju Stella Marisu svake godine u mjesecu srpnju postaje dom vrhunskog tenisa za više od pedeset tenisača iz cijelog svijeta (Croatiaopen, b. d.).</s>
<s>Jubilarno 30. izdanje turnira održano je od 12. do 21. srpnja 2019. godine.</s><s>Zanimljivost ove obljetnice je da trideset godina neprekidnog održavanja, svrstava Umag među najdugovječnije turnire od ustanovljenja ATP Toura.</s><s>Croatia Open je u čak šest navrata dobio ATP-ovu Nagradu za izvrsnost, čime su prepoznati napori cjelokupnog organizacijskog tima za svaki segment turnira.</s><s>Turnir je dobio i ATP-ovu nagradu Heritage 2014. godine (Croatiaopen, b. d.).</s><s>Osim tenisa, uz turnir se održavaju i drugi zanimljivi sadržaji.</s><s>Uz vrhunsku organizaciju pruženo je svakom posjetitelju turnira u Umagu ono nešto zbog čega je Umag prepoznatljiv u svijetu tenisa – jedinstven doživljaj uživanja u vrhunskom sportu isprepleten neponovljivim gastronomskim užicima i spektakularnom zabavom, a jedan od njih je Istria Gourmet Festival.</s><s>On je svojevrsna gastronomska kulisa umaškog turnira prepuna bogatih okusa i mirisa Istre, nastala kako bi se što bolje predstavila ponuda hrane i pića svojstvena ovoj hrvatskoj regiji.</s><s>Vinske degustacije svake godine izazovu veliko zanimanje ljubitelja vina te se svake večeri traži mjesto više.</s><s>Nakon odabira pobjednika ATP vina godine druženje vinara se nastavlja na njihovim štandovima ili u Plava Laguna Loungeu.</s><s>Koncerti velikana domaće, regionalne i svjetske glazbene scene te pregršt popratnih događanja sastavni su dio umaškog ATP turnira u večernjim satima (Croatiaopen, b. d.).</s>
<s>Croatia Open s razlogom se povezuje s promocijom Umaga, pogotovo u turističkom smislu i nastojanju da turistička ponuda ne bude svedena samo na sunce i more.</s><s>Tribine u Stella Marisu su tijekom turnira prepune stranaca, slika s igrališta ide u cijeli svijet, a prisutnost na društvenim mrežama iz godine u godinu bilježi sve veći rast.</s><s>Turnir s godinama nastoji postaviti novije i više standarde, ne samo u teniskim sadržajima, osuvremenjujući cijeli koncept i gradeći ga sviježim akcijama.</s><s>Bilo da se radi o predstavljanju gastronomske ponude, izboru najboljih vina i zabavi za posjetitelje, uvijek je to u interesu cjelokupnog događaja.</s><s>Dovoljan razlog da se Umag uvrsti u kalendar događanja koja se ne smiju propustiti (Rihelj, 2012).</s>
<s>U ovom dijelu predstavljamo sportski turizam Umaga kroz SWOT analizu koja se sastoji od prednosti, nedostataka, prilika i prijetnji.</s><s>Kroz ovaj instrument dobivamo jasnu sliku stanja sportskog turizma Umaga.</s>
<s>Pojedine elemente SWOT-a smo preuzeli sa službene internetske stranice grada Umaga (Grad Umag, 2017) te ih u daljnem tekstu opširnije predstavljamo.</s><s>4.6.1 Prednosti</s>
<s>Možemo reći da povijesna baština određene vrste turizma za njega ima veliki značaj i daje mu na njegovoj vrijednosti pa tako i povijest sporta današnjem sportskom turizmu Umaga.</s><s>Sport na ovom području nosi priču iz 19. stoljeća koja posebno zainteresira starije generacije turista, jer ih možemo privući uz pravu prezentaciju i dodatno informiranje.</s><s>Geografski položaj koji se proteže kroz mediteransku i umjerenu klimu omogućuje ugodan posjet Umagu tijekom cijele godine, uključujući i zimske i ljetne aktivnosti.</s><s>Za turiste je vrlo bitna dobra prometna povezanost, a što se tiče prometnica možemo se pohvaliti s dvije državne ceste, tri županijske i 6 lokalnih.</s><s>Grad Umag prometno je povezan autobusnim linijama s gradovima Istre, primorjem, središnjom Hrvatskom, Slavonijom te Slovenijom, Italijom i Srbijom.</s><s>Autobusni kolodvor Umag ima ukupno 15 polazaka kojima povezuje 18 destinacija.</s><s>Lučka uprava Umag-Novigrad omogućava i pomorski promet.</s><s>Za razvoj sporta vrlo je bitna kvalitetna sportska infrastruktura i njeno održavanje.</s><s>Već navedena raznovrsna ponuda sportske infrastrukture Umaga daje veliku prednost sportašima za daljni razvoj i napredak u čak 24 različita sporta.</s><s>Kao važnu prednost Umaga glede turizma trebamo ispostaviti kvalitetnu smještajnu ponudu za sportaše i posjetitelje sportskih aktivnosti.</s><s>Trenutno je u funkciji 12 hotela (dva s 5 zvjezdica, osam s 4 zvjezdice, jedan s 3 zvjezdice te komfor objekt), 3 pansiona, 4 turistička naselja (dva s 4 zvjezdice te 2 s 3 zvjezdice) te 5 kampova (četiri s 4 zvjezdice te 1 s 3 zvjezdice).</s><s>Ukupno je preko 15.000 ležajeva u privatnom smještaju.</s><s>Ove brojke su pokazatelj dugogodišnje tradicije i razvoja turizma grada.</s><s>Umag se kao sportska destinacija promovira izvrsnim sportskim rezultatima, održavanjem velikih, čak i svjetskih natjecanja, sudjelovanjem u raznim sportskim manifestacijama, a razlog najveće prepoznatljivosti možemo izdvojiti svjetski ATP turnir i titulu Europskog grada sporta 2018. godine.</s><s>4.6.2 Nedostaci</s>
<s>Uz sve snage sportskog turizma Umaga, prepoznate su i neki nedostaci.</s><s>Zbog ekstremnosti i brzine u sportu nažalost dolazi i do ozljeda, manjih te većih i ozbiljnijih kada se treba što brže reagirati i sankcionirati ozljedu.</s><s>Ponekad je potreban i hitni prijem u bolnicu te bolnička njega sportaša.</s><s>U Umagu je upravo nedostatak to što je prva najbliža bolnica udaljena više od 100 kilometara, ne samo zbog sportaša nego i ostalih građana i turista koji se žele osjećati sigurno.</s><s>Obzirom da se Umag nalazi na Jadranskoj obali gdje se sezona obično odvija u ljetnim mjesecima, tako je i većina zaposlenika prijavljena samo u sezoni.</s><s>Sezonalnost u poslu djeluje često na loš kadar osoblja koji su nedovoljno obrazovani za potrebne poslove.</s><s>Bilo bi učinkovitije za turizam ako bi bili stalni zaposlenici, jer bi bio brži njegov razvoj zbog uigranog tima ljudi.</s><s>Stavka koju građani često izdvoje kao slabost glede turizma je prekomjerna gradnja objekata i infrastruktura zbog koje dolazi do zagađenja okoliša te gubitka prirodnih bogatstva.</s><s>Još jedan nedostatak je nedostatak marketinga u sportskom turizmu.</s><s>Umag je većim dijelom prepoznat kao ljetna destinacija zbog ponude lijepih plaža i povoljne ljetne klime te ljetnih aktivnosti, no glede sportskog turizma nedostaju marketinške ideje za zimske aktivnosti.</s><s>Isto tako Umagu nedostaju pješačke staze nevezane za plaže koje bi turisti koristili za rekreacijsku šetnju, kao i adrenalinski i zabavni parkovi za ljubitelje adrenalina.</s><s>4.6.3 Prilike</s>
<s>Izvrsna prilika za poboljšanje sportskog turizma Umaga bila bi izrada strateških projekata za dobivanje bespovratnih sredstava iz EU fondova, koja bi omogućila prenamjenu postojećih objekata u sportsko-turističke, daljna ulaganja u sportsku infrastrukturu te unapređenje kvalitete proizvoda i usluga.</s><s>Građani Grada Umaga su već odavno spoznali sve pogodnosti i učinaka koje sport donosi, od zdravstvenih, socioloških, pedagoških, do izuzetno značajnih direktnih i indirektnih ekonomskih efekata, pa se time otvara mogućnost za razvoj ostalih oblika turizma povezanih sa sportom poput zdravstvenog turizma.</s><s>Ta vrsta turizma povezivala bi sportski u smislu rehabilitacije sportaša nakon ozljeda ili za psihičko i duševno opuštanje koje je vrlo bitno posebno za profesionalne sportaše.</s><s>Kao najveća prilika nameće se produljenje sezone na svih 365 dana u godini.</s><s>To bi bio krajnji rezultat ulaganja u poboljšanje sportske ponude iz razloga što sport nije usko povezan sa suncem i morem koji su pokretač ljetne turističke sezone u Umagu, pa sportski turizam ima predispozicije za razvoj nevezano za ljetne mjesece.</s>
<s>Za turizam općenito pa tako i sportski turizam poznato je dolazak velikog broja turista i velik broj odaziva ljudi kod sportske manifestacija, natjecanja i slično.</s><s>Takve činjenice nose i rizik od opasnosti, kao na primjer terorizam.</s><s>Glavni ciljevi terorističkih napada na destinacije uključuju ugrožavanje ekonomije područja, privlačenje međunarodne javnosti i samopromociju.</s><s>Prijetnje o napretku sportskog turizma ovog grada ovise i o turistima i njihovim promjenama u željama, potrebama i mogućnostima.</s><s>Moguće je da sportsko – rekreacijska ponuda izgubi popularnost među motivima za putovanje turista ili obrnuto, da zahtjevi turista postanu toliko visoki da ih pružatelji turističkih usluga jednostavno ne mogu popratiti.</s><s>To povezujemo i sa sporom prilagodbom globalnim trendovima, jer ipak Hrvatska je jedna od posljednih zemalja koja je ušla u Europsku Uniju, ako se osvrnemo na trendove Europe.</s><s>Ekonomska kriza i recesija negativno se odražavaju na sve gospodarske djelatnosti pa tako i na turizam.</s><s>Smanjenje dohotka u turističkim destinacijama utjecalo bi na smanjenje obujma turističke potražnje pa tako i na pad turističke potrošnje u Umagu.</s><s>Pod prijetnju za sportski turizam možemo nabrojiti i moguću gradnju ilegalnih smještajnih kapaciteta, što bi se kasnije negativno odrazilo na razvoj turizma zbog gradskog proračuna, medijske popraćenosti i ostalog.</s><s>Umagu također može zaprijetiti razvoj sportskog turizma ostalih istarskih gradova koji samom svojom kulturnom i prirodnom baštinom predstavljaju konkurenciju.</s>
<s>U istraživačkom dijelu kroz opisane metode i izvedbu istraživanja, predstavljamo dobivene rezultate naše ankete.</s><s>Kroz analizu rezultata prikazujemo razliku dobivenih podataka kroz tri razdoblja.</s>
<s>Ranije je već spomenuto kako se koristimo se kvantitativnim istraživanjem, gdje smo na početku postavili hipoteze koje, zajedno sa teorijom, provjeravamo tijekom istraživanja.</s><s>Za instrument istraživanja smo izabrali anketni upitnik.</s><s>Ova metoda je vrlo učinkovita i efikasna jer u kratkom vremenu dolazimo do podataka o stajalištu i mišljenju ispitanika koji su nam inače nedostupni.</s><s>Anketa je sastavljena od osam kratkih pitanja, a također ima i ponuđene odgovore radi bržeg i lakšeg provođenja ankete.</s><s>Anketni upitnik smo formirali tako što smo za početak željeli saznati starosnu dob i državu iz koje posjetitelji dolaze, zatim nas zanima koji je njihov motiv dolaska pa se fokusiramo na sport kao motiv te na kraju direktno na ATP Croatia Open kao svjetsko sportsko natjecanje.</s>
<s>Istraživanje se provodi u tri navrata iz razloga što unaprijed znamo da broj turista ovisi o sezonskom periodu destinacije pa da dobijemo što više podataka o sportu kao motivu za posjet Umaga.</s><s>Sva tri dijela istraživanja provedena su na slučajnim prolaznicima za vrijeme vikenda na gradskoj rivi Umaga.</s><s>Odlučili smo se kod svakog anketiranja ispitati sto prolaznika jer smatramo da je to primjeren broj za dobivanje kvalitetnih podataka.</s>
<s>Kao zadnju metodu koristimo tablice i grafove za prikaz dobivenih rezultata koje zatim detaljnije interpretiramo.</s><s>Kroz tablice i grafove možemo jasno vidjeti i usporediti rezultate tokom tri dijela istraživanja.</s>
<s>Sva tri dijela istraživanja izvodili smo u dva dana.</s><s>Prvo anketiranje provedeno je u predsezoni, za vrijeme vikenda 01.06.2019. – 02.06.2019. godine.</s><s>Kao i očekivano za predsezonu u odnosu na glavnu sezonu, bilo je nešto manje ljudi na rivi te je cijeli proces ankete trajao najduže.</s><s>Drugo razdoblje za provedbu ankete izabrano je u periodu od 13.07.2019. – 14.07.2019. s obzirom da se tada u Umagu odvija svjetski teniski turnir pa smo mogli dobiti kvalitetne podatke vezane za naše istraživanje.</s><s>Zadnji dio proveli smo 03.08.2019. – 04.08.2019., kada ne traje svjetsko sportsko natjecanje kao u prvom dijelu sezone, pa se može bolje opredijeliti motive.</s><s>Prolaznici nisu bili toliko susretljivi i raspoloženi za anketu kao u prva dva dijela jer je to period godišnjih odmora kada turisti žele opuštanje bez dodatnih obaveza.</s><s>Sa strancima smo komunicirali na engleskom jeziku i dodatno im objasnili anketna pitanja u slučaju nejasnoća.</s><s>Glede na sva tri termina istraživanja nejasnoća je bilo vrlo malo.</s><s>Strani ispitanici eventualno nisu u potpunosti razumijeli sav prijevod na engleskom jeziku.</s><s>U daljnem tekstu prikazujemo dobivene rezultate naše ankete te ih analiziramo sa svrhom dobivanja konkretnog pozicioniranja sporta kao motiva za posjet Umaga.</s><s>O rezultatima ćemo govoriti u postocima, radi lakše statistike podataka, pa su tako i izraženi u tablicama i grafovima.</s>
<s>U Tablici 5 smjestili smo podatke dobivene kao odgovore na prvo pitanje naše ankete u kojem nas je zanimalo iz koje zemlje dolaze naši ispitanici.</s><s>Smatramo to pitanje bitnim za ovo istraživanje jer njime otkrivamo koji turisti najviše posjećuju Umag.</s><s>Glede na predsezonu, najviši postotak u iznosu od 33% činilo je domaćih posjetitelja.</s><s>Taj podatak je prema našim očekivanjima jer smatramo da razdoblje 01.06.-02.06. predstavlja termin u predsezoni Umaga i Jadranske obale koje većinu stranih turista ne privlači za posjet.</s><s>Zatim ih slijede Njemci koji čine 26% posjetitelja što je skoro jedna trećina, ali nas ne iznenađuje obzirom da su Njemci brojan narod s, možemo reći, visokim standardnim uvjetima te im naše cijene ne predstavljaju prepreku za možda dva ili više putovanja u godini.</s><s>Susjedna država Italija čini 20% ispitanika što nam se čini prihvatljivo budući da je Umag hrvatsko – talijanski grad.</s><s>Prate ih Austrijanci s 13%, Slovenci sa 6% i Česi od 2% ispitanika.</s><s>Obzirom na predsezonu i prilično rani datum dobiveni podaci su otprilike prema očekivanjima, osim što smo mislili da više Slovenaca posjećuje jer se Umag nalazi blizu same granice sa Slovenijom.</s><s>Drugi dio istraživanja proveden u vrijeme samog održavanja ATP Croatia Open turnira.</s><s>Osim što je već doba glavne sezone i teniski turnir je na svjetskoj razini očekivali smo mnogo više stranih turista nego domaćih, što se i potvrdilo.</s><s>Postotak domaćih ispitanika pao je na peto mjesto s 15% dok je mala razlika između Njemaca, Austrijanaca, Talijana i Slovenaca, kao što možemo i vidjeti u Tablici 5. U ovom razdoblju susreli smo i nekoliko posjetitelja iz Mađarske, Češke, Poljske, pa čak i Engleske.</s><s>Većina onih koji su došli bodriti natjecatelje iz svoje zemlje produžili su boravak u Umagu i iskoristili odmor u osunčanim plažama.</s><s>Vikend u periodu 03.08.-04.08. je vrijeme kada većina Hrvata ide na godišnji odmor isto kao stranci.</s><s>Anketa je pokazala najveći postotak Njemaca od 29%, na drugom mjestu 25% Talijana, a tek na trećem mjestu nalazi se 21% Hrvata.</s><s>Naše mišljenje je da je to dobar podatak, jer je Umag prema tome u velikom broju prepoznat od stranih turista.</s><s>Nakon Hrvata slijede ispitanici iz obližnjih država poput susjedne Slovenije, Austrije, Madžarske i Poljske.</s>
<s>Kao iduće pitanje zanimalo nas je koja populacija najviše posjećuje Umag.</s><s>Ovo je zatvoreni oblik pitanja s već ponuđenim odgovorima gdje ispitanici sami biraju odgovor prema onome što odgovara njihovom stajalištu.</s><s>U predsezoni najveći dio posjetitelja od 35% je bio iznad 56 a ispod 65 godina.</s><s>Te se redoslijed, kao što vidimo u Tablici 6, smanjuje od starije populacije prema mlađoj.</s><s>Smatramo da osobe starije životne dobi Umag posjećuju u predsezoni iz više razloga: manje su gužve nego u vrijeme glavne sezone, temperature početkom lipnja još nisu tako visoke, cijene su pristupačnije njihovim plaćama/mirovinama i tako dalje.</s><s>Za vrijeme održavanja ATP Croatia Open turnira statistika se mijenja.</s><s>Skoro pola ispitanika, njih 41% čine osobe starije od 26 godina i mlađe od 35 godina, iza kojih stoji 33% osoba starijih od 18 i mlađih od 25 godina.</s><s>U ovom vremenskom periodu posjetitelji stariji od 46 godina čine ispod 10% naših ispitanika.</s><s>U obzir moramo uzeti da glavna sezona već traje, da se održava svjetsko sportsko natjecanje i da sada veću motivaciju za posjet imaju mladi.</s><s>Početkom kolovoza se razlika između mlađih i starijih posjetitelja otprilike izjednačava.</s><s>Trenutno se ne održava nikakvo sportsko natjecanje pa možemo zaključiti da je ovo period kada većina posjetitelja od mladih do starih dolazi iskoristiti godišnji odmor prema raznim motivima.</s>
<s>U Tablici 7 analiziramo podatke vezane za motive posjeta Umagu od strane naših ispitanika.</s><s>Ovo je također bio zatvoreni oblik pitanja gdje su ispitanici odabrali motiv svog dolaska između ponuđenih odgovora.</s><s>Kod motiva posao vrlo je malo označenih odgovora, najviše u iznosu 7% dolaze u predsezoni, 5% za vrijeme ATP Croatia Open-a i samo 2% u glavnoj sezoni.</s><s>Obitelji se posjećuju najviše u vrijeme glavne sezone gdje je postotak isto mali u iznosu 6%.</s><s>Motiv s najmanjim postotkom od 2% je preporuka drugih i to je jedino odgovoreno u predsezoni.</s><s>Sunce i more pridobili su najviše odgovora u odnosu na ostale motive.</s><s>33% ispitanika odgovara u predsezoni, 35% za vrijeme održavanja ATP-a i 53% u glavnoj sezoni, što je i više od polovice odgovora u glavnoj sezoni.</s><s>Glede na kulturu posjetitelji su tokom srpnja i kolovoza slabo zainteresirani, dok u vrijeme predsezone 15% dolazi zbog kulturnih sadržaja.</s><s>Što se tiče sporta kao motiva za posjet Umaga najviše ispitanika brojimo u vrijeme održavanja svjetskog teniskog turnira, skoro pola, njih 42%.</s><s>Predsezona predstavlja 5% posjetitelja s motivom sporta za dolazak, a glavna sezona 13%.</s><s>Prelazimo na motiv zdravstveni sadržaj čiji rezultati pokazuju da u srpnju nitko od ispitanika nije došao radi kurativnog ili preventivnog liječenja, u kolovozu samo 3% dok za vrijeme predsezone 12% ljudi posjećuje Umag iz zdravstvenih razloga.</s><s>Idući motiv je motiv zabave i novog doživljaja za koji možemo reći da se ne separira uvijek samostalno nego je u vezi i s drugim motivima.</s><s>Ne definiraju svi svoje motive na isti način, pa je konkretno motiv zabave i novog doživljaja u predsezoni i glavnoj sezoni odgovorilo jednako ispitanika, njih 10% je potvrdilo ovaj odgovor.</s><s>U glavnoj sezoni, ali u srpnju, postotak je bio manji sa 6% i mislimo kako utjecaj na to svakako ima veća zainteresiranost za sunce i more i sport.</s><s>Dolazimo do gastronomije koju je kao motiv svog posjeta Umagu najviše ljudi izabralo u predsezoni.</s><s>U iduća dva ispitivanja rezultati pokazuju 10% i 8% što i nije velika razlika u odnosu na predsezonu.</s>
<s>U dosadašnjim pitanjima našeg anketnog upitnika upoznali smo se s ispitanicima tako što smo saznali iz kojih zemalja dolaze, koje su životne dobi te koji motivi ih privlače za dolazak u ovaj mediteranski grad.</s><s>Od četvrtog pitanja prelazimo konkretnije na sport kao motiv za posjet Umaga.</s>
<s>Pod pitanjem »Posjećujete li Umag kada su u pitanju sportski događaji i manifestacije?« odgovore prikazujemo u Tablici 8. Rekli bismo da predsezona nije baš popularna po pitanju sporta.</s><s>Iz prijašnjih dobivenih podataka znamo da je većina ispitanika bila starije životne dobi, rezultati iz Tablice 8 nekako odgovaraju tome.</s><s>Najviše odabira bilo je kod odgovora »ponekad« no naše mišljenje je da je vrlo mala razlika između često, ponekad i rijetko te da je većina neodlučnih iz tog razloga izabrala baš taj odgovor.</s><s>Na kraju je često izabralo 7% a rijetko 24% ispitanika.</s><s>Samo 3% bilo je onih koji uvijek posjećuju Umag zbog sporta što nam se čini malo, a 13% onih koji nikad ne dolaze zbog sporta što i nije tako velik broj.</s><s>U vrijeme održavanja ATP Croatia Open turnira postotak onih koji dolaze zbog sporta se povećava pa je tako odgovor »uvijek« s odgovara da ponekad dolaze u Umag iz sportskih razloga što je opet povećanje u odnosu na predsezonu.</s><s>Onih koji dolaze rijetko i nikad je duplo manje.</s><s>Mislimo da nema sumnje nego da je ATP Croatia Open razlog zašto se postotak ljubitelja sporta u vikendu 13.07.-14.07. povećao u odnosu na predsezonu.</s><s>Kao i u prijašnja dva dijela istraživanja tako i u zadnjem, u glavnoj sezoni, najviše je onih koji ponekad dolaze u Umag zbog sporta a to je 38%, svejedno manje u odnosu na prva dva dijela.</s><s>Često ih dolazi 20% što je samo 5% manje nego za vrijeme svjetskog sportskog događaja, a onih koji dolaze uvijek postotak pada za samo 1% i to je zapravo dobar rezultat jer vidimo da turisti ne ovise samo o jednom konkretnom događaju.</s><s>S druge strane 22% ispitanika se izjasnilo da nikad ne posjećuju Umag zbog sporta što je manje od onih koji su odabrali odgovor »rijetko«, njih 14%.</s>
<s>Peto pitanje glasilo je: »Da li dolazite u Umag radi sporta?</s><s>Ako da, zbog kojeg?« Kao što vidimo u Tablici 9 predsezona je jako slaba po tom pitanju.</s><s>Petero ispitanika je sport bio motiv za posjet od kojih je dvoje došlo zbog nogometa, a troje zbog tenisa.</s><s>Kod drugog anketiranja gotovo pola ispitanika, odnosno 42% posjetilo je Umag upravo radi ATP Croatia Open turnira.</s><s>Turnir na svjetskoj razini u Umagu predstavlja veliku sportsku manifestaciju koja privlači interes brojnih posjetitelja, pa gradska uprava i građani Umaga mogu biti ponosni na ovaj događaj.</s><s>U vrijeme glavne sezone kada nema nikakvih većih sportskih događanja broj posjetitelja s motivom sporta se ponovo smanjuje, iako ih najviše dolazi opet upravo zbog tenisa, njih 5%.</s><s>Mali postotak od 4% je došao radi odbojke i to one na pijesku, 3% zbog vaterpola i samo 1% zbog nogometa.</s><s>Kao što vidimo interesa za rukomet nema uopće, dok su i za sport u vrijeme sezone motivacije vrlo male.</s>
<s>Slika 5: Održavanje ATP Croatia Open turnira u Umagu Slika 5 nam pokazuje podatke o tome da li su ispitanici upoznati s time da se svjetski teniski turnir ATP održava u Umagu.</s><s>Moguća su bila dva odgovora: »Da« ili »Ne«.</s><s>Rezultat iz predsezone nas je iznenadio, jer nismo očekivali toliko visok postotak od 82% ljudi koji su upoznati s održavanjem teniskog turnira.</s><s>U Tablici 6 smo vidjeli da je to period kada je većina posjetitelja bila starije životne dobi, a naše mišljenje je da nisu dovoljno upućeni u sport i sportska događanja Umaga, posebno strani turisti te početkom lipnja još nema nikakvih oglašavanja i plakata kao promocije u gradu.</s><s>Za samo vrijeme održavanja ATP Croatia Open-a nisu svi znali da je u gradu u kojem provode svoje vrijeme poznati turnir na koji dolaze natjecatelji i posjetitelji iz cijelog svijeta.</s><s>Taj dio iznosi 6% i svih 6% su bili strani turisti koji nisu informirani o turniru, nisu ljubitelji tenisa i nisu došli iz nikakvih sportskih razloga u Umag.</s><s>Slaba informiranost nam se čini nemoguća budući da je grad prepun promocija o događaju, u obliku plakata, putokaza, pojačanog prometnog osiguranja, povećanog broja turista, ljudi gradskom rivom prolaze odjeveni u tenisku opremu i još mnogo drugih znakova koji upućuju na sportsko događanje.</s><s>Ako pogledamo glavnu sezonu s 87% slučajnih 100</s>
<s>Vrijeme ispitivanja domaćih i stranih prolaznika koji znaju za održavanje ATP Croatia Open turnira u Umagu ne zabrinjava nas ostalih 13%.</s><s>Jasno je da je u pitanju glavna sezona s masovnim turizmom kada je mnogo različitih motiva putovanja.</s><s>Neki su možda prvi puta u ovom gradu i tek ga istražuju i bez ikakvog interesa za sport, pa ako i jesu čuli ili vidjeli nešto o ovom događaju nisu ni doživjeli.</s><s>Smatramo da Umag s ovakvim rezultatom može biti svakako ponosan.</s>
<s>Slika 6: ATP Croatia Open turnir kao motiv za posjet Umaga Nakon što smo analizirali koliko naših ispitanika zna da se ATP Croatia Open održava u Umagu provjeravamo koliko ih navodi ovaj turnir kao glavni razlog posjeta gradu, a rezultate prikazujemo Slikom 6. Kod prvog ispitivanja u vrijeme predsezone 4% ispitanika odgovorilo je kako se planira vratiti u srpnju u Umag da bi mogli prisustvovati ovom događaju.</s><s>U ovom grafu potvrđuju se naša nagađanja iz Tablice 7 da su svi ispitanici koji su u vrijeme održavanja ATP turnira naveli sport kao motiv svog dolaska došli upravo zbog tog turnira.</s><s>Opet govorimo kako je to skoro pola posto ispitanika naše ankete čime tenis predstavlja prepoznatljivost Umaga u sportskom turizmu.</s><s>U trećem dijelu ispitivanja 7% ispitanika se nakon turnira ponovo vratilo u Umag ili produžilo svoj boravak u ovom gradu gdje su kao motiv navodili sunce i more za nastavak svog boravka.</s><s>Osvrnemo li se na ovo pitanje nakon dobivenih rezultata naše stajalište o svjetskom teniskom turniru u Umagu je da ima velik i bitan značaj u turizmu grada kao i gospodarskom smislu.</s>
<s>Zadnje pitanje je glasilo: »Da li po Vašem mišljenju Umag nudi dovoljno sportske ponude za turiste?« Ovo pitanje uvrstili smo u naš anketni upitnik jer smatramo da je najbitnije zadovoljstvo i mišljenje turista te da je gost uvijek u pravu.</s><s>Na njihovim pohvalama i kritikama se gradi daljna budućnost neke destinacije.</s><s>Ako okvirno pogledamo Sliku 7 možemo reći da je većina ispitanika neodlučna što se tiče ovog odgovora.</s><s>Razlog tome je možda preslaba informiranost o sportskim događanjima i manifestacijama ili premala zainteresiranost posjetitelja.</s><s>Jedino je kod drugog ispitivanja najviši postotak preuzeo prvi mogući odgovor da Umag nudi sasvim dovoljno sportskog sadržaja.</s><s>Uzmemo li u obzir da je to period ljetne sezone kada je Umag posjećivalo mnogo ljubitelja sporta i sportskih aktivnosti objašnjavamo zašto je baš taj odgovor imao postotak od 56%.</s><s>U poglavlju 4 Sportski turizam Umaga naveli smo kako je organiziran sport, sportske infrastrukture te događaje i manifestacije koji se održavaju u Umagu no većina tih sadržaja je u obliku natjecanja gdje se natječu profesionalni sportaši a turisti imaju ulogu gledatelja.</s><s>Ako gledamo onu stranu da bi se ponuda sportske ponude za turiste trebala obogatiti smatramo da bi trebalo ići u tom smjeru da i turisti imaju mogućnost uključiti se u sportske aktivnosti.</s>
<s>Turizam je jedna od najbrže rastućih djelatnosti.</s><s>Osluškivanjem želja i potreba modernog društva sport je postao važan čimbenik boravka u nekoj destinaciji, a sportski turizam specifičan oblik potražnje.</s><s>Prema rezultatima anketnog upitnika sportski turizam se u Umagu odvija ovisno o toku sezone.</s><s>Osvrnemo li se na primarne podatke našeg istraživanja u predsezoni vidimo da su u to vrijeme najviše Umag posjećivale osobe starije životne dobi, a vodeći motivi uz sunce i more su kulturni i zdravstveni sadržaji što je nekako i povezano s interesima osoba starijih od 56 godina.</s><s>Taj podatak vežemo za Istarske toplice u koje mnogo ljudi, osobito oni starije životne dobi, dolaze izliječiti bolove u kostima i mišićima ili opuštati se u nekim od ostalih zdravstvenih ponuda.</s><s>Za sport možemo reći da nije popularan u ovom dijelu godine.</s><s>Ispitanici tvrde kako ni inače baš ne posjećuju Umag zbog sporta te se ni sami ne mogu odlučiti da li grad nudi dovoljno sportskog sadržaja no gotovo tri četvrtine je upoznato da se svjetski teniski turnir održava u Umagu za što je sigurno zaslužna dobra promocija.</s>
<s>Uz predsezonu vežemo Hipotezu 1: »Više od 30% ispitanih je navelo sport kao motiv za turističke dolaske u predsezoni u Umag zbog održavanja sportskih događaja i vlastitog bavljenja sportom.« Hipoteza 1 nije u skladu s dobivenim podacima, obzirom da je samo 5% ispitanika navelo sport kao motiv posjeta.</s><s>To izgleda vrlo mali postotak i smatramo da Umag treba poraditi na turističkoj sportskoj ponudi i izvan glavne sezone budući da ima dovoljno potencijala s obzirom na sportske infrastrukture i sportske udruge te dobru prometnu povezanost s ostalim gradovima u Hrvatskoj i izvan nje.</s><s>U drugom dijelu istraživanja rezultati se mijenjaju u odnosu na predsezonu.</s><s>Većinu naših slučajnih ispitanika predstavljaju mladi od 18 do 35 godina a glavni motiv posjeta predstavlja sport.</s><s>Ljubitelji sporta smatraju da je Umag grad koji pruža dovoljno sportske ponude za aktivne i pasivne sportaše.</s><s>Vidimo iz Slike 6 kako je upravo turnir glavni razlog njihova posjeta te vidimo koliki učinak ima ovakav sportski događaj na sportski turizam i turizam Umaga općenito.</s><s>Osim u vrijeme održavanja svjetskog sportskog natjecanja rezultati pokazuju da su turisti i općenito zainteresirani za sport u Umagu.</s>
<s>Osim toga, time ne možemo zanemariti i Hipotezu 3 da je sudjelovanje na ATP Croatia Umagu glavni motiv posjeta Umaga u vrijeme trajanja turnira.</s><s>U Tablici 7 sport je u drugom ispitivanju dobio najviše odgovora od 42%, a u Slici 6 smo uspostavili da je svih 42% Umag posjetilo zbog sudjelovanja na teniskom turniru.</s><s>Za vrijeme glavne sezone u Umagu kada u tijeku nije nikakvo sportsko događanje postotak turista motiviranih sportom pada na 13% a više od pola označava sunce i more za svoj motiv putovanja u Umag.</s><s>To su osobe između 26 i 45 godina.</s><s>Po našim pretpostavkama kao i ranije u tekstu posjetitelji ovaj motiv kombiniraju s godišnjim odmorom i ostalim motivima.</s><s>Zainteresiranost za sport općenito se smanjuje no i dalje je veća nego što je bila u predsezoni.</s>
<s>U Tablici 7 možemo prokomentirati Hipotezu 2 koja se prema dobivenim rezultatima ne može odbiti.</s><s>Hipoteza 2 glasi: »Više od 50% ispitanih je navelo sport kao motiv za turističke dolaske u glavnoj sezoni u Umag zbog posjeta sportskih događaja ali i vlastitog sudjelovanja u sportu.« Ako zbrojimo postotke iz srpnja i kolovoza, koji čine glavnu sezonu Jadranske obale, dobivamo 55% ispitanika koji su posjetili Umag iz sportskih razloga.</s><s>Također se nadovezujemo na Hipotezu 4 koja je postavljena u sljedećem obliku: »Na ljestvici motiva za posjet Umaga sport se nalazi ispred kulture, a iza sunca i mora u glavnoj sezoni.« Prema podacima ova hipoteza se ispostavila točnom.</s><s>Ispitanici su u vrijeme glavne sezone ipak više motivirani za opuštanje u suncu i moru nego što ih privlači sportska ponuda Umaga.</s><s>Jasno je da ove podatke rezultira to što je Umag smješten na Jadranskoj obali, pogodan geografski smještaj u odnosu na susjedne države, ugodna klima te interes turista da svoje slobodno vrijeme provode uz more.</s><s>Dok s druge strane više je onih koji će prije izabrati sportski sadržaj nego kulturni za posjet Umaga.</s><s>Kao što smo već upoznati s time da je Umag poznati mediteranski grad i činjenica je da Jadransko more predstavlja najveću prednost kod turista.</s><s>Sličnosti koje uočavamo između primarnih i sekundarnih podataka su te da velik broj posjetitelja dolazi iz susjednih država Italije i Slovenije.</s><s>U Tablici 7 možemo primjetiti širok izbor motiva i različite odgovore te da oni zapravo ovise individualno o osobi i onome što pojedinca pokreće na turističko putovanje o čemu smo više opisivali u Poglavlju 2. Zatim prema dobivenim podacima ankete vidimo da teniski turnir ATP Croatia Umag uistinu valja izvojiti kao sportsko natjecanje koje predstavlja sportsku turističku atrakciju a Umagu pridonosi u promociji destinacije i razvoju ostalih grana gospodarstva.</s>
<s>U Poglavlju 4 u kojem opisujemo sportski turizam Umaga otkrili smo da se u gradu nudi široka ponuda sportova kojima se građani bave, održava se velik broj događaja i manifestacijama u raznim sportovima te da su sportske infrastrukture maksimalno iskorištene no podaci istraživanja pokazuju drugačije.</s><s>Primjećujemo da se samo tenis ističe kao sport dok za ostale sportove nije bilo interesa.</s><s>Jednako tako uz već navedenu bogatu sportsku ponudu Umaga u poglavlju 4 i titule da je Umag grad sporta, većina posjetitelja nije mogla potvrditi da grad nudi dovoljno sportske ponude te su odgovorili da se ne mogu odlučiti oko odgovora.</s>
<s>Turizam je svjetski fenomen, a definicija istog zavisi od autora kojem je tema.</s><s>Postoje mnogi oblici turizma, a upravo je tema ovog završnog rada jedan od njegovih specifičnih oblika, sportski turizam.</s>
<s>Kod obaju dijelova istraživanja postavljeno je pet ciljeva za pisanje završnog rada.</s><s>Za postizanje ciljeva u teorijskom dijelu koristili smo se sekundarnim podacima prikupljenim iz raznih znanstvenih članaka, literatura te internetskih stranica čiji su izvori poznati u poglavlju 8. Najprije smo analizirali motive za turistički posjet određene destinacije tako što smo razmotrili ljudske potrebe i faktore koji utječu na njihovu odluku za putovanje.</s><s>Prema Maslowoj teoriji potreba primjećujemo da su čovjeku najbitnije fiziološke potrebe.</s><s>Kada ima zadovoljene uvjete za život potrebna mu je sigurnost u smislu zdravlja ili socijalne zaštite.</s><s>Nakon toga slijedi potreba da čovjek voli i bude voljen te da osjeća da pripada negdje.</s><s>Zbog takvog zadovoljstva čovjek poštuje sebe i dobiva poštovanje drugih.</s><s>Na kraju mu je bitna samoaktualizacija, da iskoristi svoje potencijale i mogućnosti.</s><s>Na odluku za putovanje utječu razni faktori poput takozvanih gurajućih: bijeg, odmor i opuštanje, socijalni status, avantura, uzbuđenje i drugo te privlačeći faktori: plaže, prirodne ljepote, šoping, mjesta za rekreaciju i tako dalje.</s>
<s>Idući cilj bio je opisati povezanost sporta i turizma.</s><s>Može se reći da je sportski turizam putovanje koje uključuje promatranje ili pak sudjelovanje u određenom sportskom događaju, izvan stalnog mjesta prebivališta turista.</s><s>Sama povijest sportskog turizma veoma je dugačka, a jedan od najpoznatijih primjera sportskog turizma jesu upravo Olimpijske igre.</s><s>Mnogi su elementi koji utječu na percepciju potencijalnog turista kod izbora turističke destinacije, a najčešće motivacije odlaska na turističko putovanje u sklopu sportskog turizma jesu upravo ljubav prema sportu, podržavanje omiljenih sportskih klubova na utakmicama i sličnim derbijima, provođenje aktivnog odmora, bijeg od svakodnevice i jednolične dokolice, posjet poznatim sportskim atrakcijama kao što su, primjerice, popularni nogometni stadioni i slično.</s><s>Dolazi se do zaključka da su motivi koji utječu na odluku turista na putovanje tog tipa, sportski motivi koji u principu nadopunjuju osnovne turističke motive.</s><s>U faktore koji jačaju ulogu sporta u turizmu spadaju subjektivni faktori poput mode, navika, prestiža i slično.</s><s>Zatim različiti prirodni i materijalni resursi koji čine sportsku ponudu, pa onda i posrednički faktori koji posreduju između ponude i potražnje.</s><s>Glavni faktori koju utječu na sportski turizma su slobodno vrijene i financijski dohodak bez kojih se ne ostvaruje putovanje.</s><s>Brojne funkcije koje čine međusobni odnos između sporta i turizma svrstavamo u dvije skupine: društvene funkcije i ekonomske funkcije.</s><s>Najznačajnije društvene vrijednosti turizma ogledaju se u obogaćivanju čovjeka novim doživljajima i aktivnostima.</s><s>Najveći ekonomski učinci stvaraju se u okviru turističkih organizacija ili sportskih poduzeća za pružanje različitih sportsko-rekreacijskih usluga.</s><s>Ostala tri cilja teorijskog dijela odnose se na Umag kao grad sporta i turizma, njegovu sportsku ponudu i analizu sportskog turizma.</s><s>Razmatra se uloga samog sporta kao jednog od glavnijih motiva turista za posjet Umagu.</s><s>Ova turistička destinacija svijetu je poznata pod nazivom „Grad sporta“, a povoljan geografski položaj na Istarskom poluotoku, bogatstvo prirodnih ljepota i krajolik, gradska infrastruktura i suprastruktura, kupališni turizam tijekom ljetne sezone još su neki od motiva dolaska turista.</s><s>Gradska prometna struktura je vrlo prilagođena sportu i sportskim događajima koji se u Umagu odvijaju tijekom godine, a broj smještajnih jedinica koje zajedno čine smještajni kapacitet, ima dovoljno da grad primi velik broj turista.</s><s>Isto tako važnost sporta u Umagu očituje se i u broju sportskih dvorana u samom gradu i okolnim mjestima.</s><s>Valja napomenuti da, iako je Umag najpoznatiji po teniskim događanjima koji se u njemu odvijaju, sam grad ne zapostavlja niti druge oblike sporta, pa su tako prisutni i sportski događaji u sferi biciklizma, nogometa, rukometa, karatea, košarke i ostalih.</s><s>Kao nedostatak može se navesti premalen broj bolnica i ambulanta koje su nužne pri odvijanju sportskih manifestacija, radi mogućih ozljeda, ne samo sportaša, već i turista koji prisustvuju tim događajima.</s><s>Kod istraživačkog dijela ciljevi su također zadovoljeni.</s><s>Provedeno je kvantitativno istraživanje u 3 navrata, u obliku anketnih upitnika na slučajnim prolaznicima.</s><s>Na temelju anketiranja primjećujemo da su sunce i more glavni motiv posjeta Umagu u predsezoni i za vrijeme glavne sezone.</s><s>Ne čudi nas taj podatak obzirom da je Umag mediteranski grad s povoljnim geografskim položajem i ostalom turističkom ponudom.</s><s>Vezano za motiv sporta, on se svrstava na drugo mjesto prema popularnosti na našem popisu motiva.</s><s>Pri tome svjetski teniski turnir ATP Croatia Open ima veliku ulogu u razvoju sportskog turizma i razvoju Umaga općenito.</s><s>Prema dobivenim podacima zaključujemo da je Umag grad koji nudi mnogo motiva turistima za posjet, a posjeduje potencijal za dugoročni razvoj kao turistička destinacija.</s><s>Sportski turizam u Umagu odvija se direktno u obliku sportskih aktivnosti no kada su u pitanju sportske manifestacije i događaji, motiv sporta se isprepliće s ostalim motivima.</s><s>Posjetitelji uživaju u umaškoj ponudi gastronomije, zabave, sunca i mora i ostalo.</s><s>Mjesta za napredak i poboljšanje kvalitete ponude uvijek postoji.</s><s>Kao što je već spomenuto kurativno i preventivno lječenje sportaša i ostalih sudionika u sportu je vrlo bitno, a Umag se ne može time pohvaliti što može izazvati nesigurnost turista.</s><s>Kod takvog pitanja stvara se i nova srodna vrsta turizma – zdravstveni turizam.</s><s>Kao što je već spomenuto sport zauzima visok položaj po pitanju turističkih dolazaka u predsezoni i glavnoj sezoni no postignuće bi bilo kada bi se sportska turistička sezona produžila na sportsku turističku godinu.</s><s>Prema tome treba težiti putem sportskih događaja, manifestacija, kampova za sportaše, sportskih priprema, izgradnjom adekvatne sportske strukture za aktivnosti na otvorenom i zatvorenom.</s><s>Poznato je da je u turizmu vrlo bitna komunikacija između turističkog djelatnika i gosta, što čini dio kvalitete proizvoda i usluga koje posjetitelji koriste.</s><s>Buduća edukacija i motivacija djelatnika u turizmu pomoći će da se Umag pretvori u čvrstu turističku destinaciju na Jadranskoj obali poput Splita ili Dubrovnika.</s><s>Također predlažemo, kao mogućnost daljnih istraživanja, analizu odnosno istraživanje razlika u motivaciji glede na starost i spol ispitanika.</s>
<s>Da li znate da se svjetski teniski turnir ATP održava u Umagu?</s><s>Da li će biti/je/je bio ATP Umag vaš razlog za posjet Umaga?</s><s>Da li po Vašem mišljenju Umag nudi dovoljno sportske ponude za turiste?</s>