Europska unija;Planovi održive urbane mobilnosti;prometne strategije;održiva mobilnost;Varaždinska županija;European union;Sustainable Urban Mobility Plans;transport strategies;sustainable mobility;Varaždinska County

<s>Zahvaljujem mentoru doc.dr. Marjanu Sternadu i sumetnorici izr.prof.dr. Darji Topolšek na stručnom vodstvu i pomoći prilikom pisanja diplomskog rada.</s><s>Zahvaljujem gospodinu Miljenku Ernoiću iz razvojne agencije Sjever i gospodinu Dejanu Radatu iz Županijske uprave za ceste na pomoći i usmjerenju na Policijsku upravu Varaždinsku u svrhu priupljanja potrebnih podataka.</s><s>Zahvaljujem gospodinu Darku Dragičeviću iz Policijske uprave Varaždinske na brzom odgovoru, pomoći i suradnji prilikom prikupljanja podataka o sigurnosti prometa na cestama.</s>
<s>Veliko hvala mojim roditeljima na potpori i razumijevanju tijekom trajanja studija te poticanju na ostvarivanje viših ciljeva.</s>
<s> da je predloženo delo rezultat izključno mojega lastnega raziskovalnega dela;  sem poskrbel/-a, da so dela in mnenja drugih avtorjev oz. avtoric, ki jih uporabljam v zaključnem delu, navedena oz. citirana v skladu z navodili Fakultete za logistiko Univerze v Mariboru;</s>
<s> sem poskrbel/-a, da so vsa dela in mnenja drugih avtorjev oz. avtoric navedena v seznamu virov, ki je sestavni del zaključnega dela in je zapisan v skladu z navodili Fakultete za logistiko Univerze v Mariboru;  sem pridobil/-a vsa dovoljenja za uporabo avtorskih del, ki so v celoti prenesena v zaključno delo in sem to tudi jasno zapisala v zaključnem delu;  se zavedam, da je plagiatorstvo – predstavljanje tujih del, bodisi v obliki citata bodisi v obliki skoraj dobesednega parafraziranja bodisi v grafični obliki, s katerim so tuje misli oz. ideje predstavljene kot moje lastne – kaznivo po zakonu (Zakon o avtorskih in sorodnih pravicah), prekršek pa podleže tudi ukrepom Fakultete za logistiko Univerze v Mariboru v skladu z njenimi pravili;  se zavedam posledic, ki jih dokazano plagiatorstvo lahko predstavlja za predloženo delo in za moj status na Fakulteti za logistiko Univerze v Mariboru; zaključno</s>
<s>Trajnostna mobilnost danes predstavlja enega od ključnih izzivov za nadaljnji prometni razvoj in povečanje kakovosti življenja v urbanem področju.</s><s>Evropska unija svoje države članice vse bolj spodbuja k razvoju prometnih strategij, ki temeljijo na trajnostni mobilnosti s sofinanciranjem s strani skladov Evropske unije in vključevanjem v različne projekte, ki jih je začela EU inciativa.</s><s>Republika Hrvaška je kot članica še vedno nezadostno vključena v razvoj omenjenih strategij.</s><s>Teoretične osnove so razdeljene v dva dela.</s><s>Prvi del, ki se nanaša na pregled zakonodaje in predpisov Evropske unije v zvezi s trajnostno mobilnostjo in uvedbo okolju prijaznih načinov prevoza v mestnih območjih.</s><s>Drugi del teoretičnih osnov se nanaša na opredelitev konceptov SUMP in njegovih orodji.</s><s>Poleg opredelitve ključnih konceptov, bomo pregledali Evropsko platformo za trajnostno mobilnost, projekte, ki temeljijo na trajnostni mobilnosti in možnosti financiranja takšnih projektov s sredstvi Evropske unije.</s><s>Pri zakonodaji smo se osredotočili na storitve inteligentnega transporta, varnost v cestnem prometu, »zelena« vozila in gorivo, kolesarstvo in motociklizem, okolje in splošna dejstva o mobilnosti v mestih.</s><s>Storitve inteligentnega transporta imajo jasno opredeljene direktive v zvezi z uporabo inteligentnih transportnih sistemov za izboljšanje kakovosti življenja in prometa v urbanih območjih.</s><s>Varnost v cestnem prometu je razdeljena na tri dele.</s><s>Prvi del je analiza vidikov in načrtovanje strategij, ki govori o prethodnih analizah in dobrih praks na področju varnosti cestnega prometa za vse države članice.</s><s>Drugi del se nanaša na analizo vsebine akcijskega načrta, oziroma konkretne ukrepe, ki jih je mogoče sprejeti za povečanje prometne varnosti na cestah.</s><s>Tretji del je vodnik za varnost, ki prikazuje razvoj prometne varnosti v Evropski uniji in določa strateške cilje za to področje zakonodaje.</s><s>Zakonodaja o »zelenih« vozilih in gorivih je zelo obsežna.</s><s>Obsega finančne spodbude za »čista« in energetsko učinkovita vozila, čisti pogon za prevoz, ki pojasnjuje alternativna goriva in prednostna področja za ukrepanje Evropske unije, standarde emisij ogljikovega dioksida za lahka vozila, »čista« in energetsko učinkovita vozila, standarde emisijskih vrednosti za nove osebne avtomobile in bencin, dizelsko gorivo in plin kot goriva, kjer so poudarjene njihove značilnosti.</s><s>V odseku kolesarstvo in motociklizem so razložene vrste takšnih vozil in njihovega pogona.</s><s>Zakonodaja, povezana z okoljem, je osredotočena predvsem na probleme in izzive, ki jih mora obravnavati zeleni promet ter instrumente in politike za zeleni transport.</s><s>Obsega presojo vplivov na okolje, obnovljive vire energije, zeleni promet in kakovost zraka.</s><s>Splošne informacije o mobilnosti v mestih pojasnjujejo politiko in politične cilje mobilnosti v mestih, trende in vse, kar potrebuje prihodnji razvoj.</s>
<s>Evropska platforma podpira konkurenčne in trajnostne sisteme mobilnosti s spodbujanjem razvoja Plana trajnostne mobilnosti v mestih, t.i. SUMP-a prek danih smernic in iztopajočih prednosti uvedbe SUMP-a v mesta držav članic.</s><s>Med najbolj uporabnimi in najpomembnejšimi orodji za načrtovanje trajnostne mobilnosti so marketing trajnostne mobilnosti, merjenje učinkov SUMP-a, uporaba inovativnih prometnih ukrepov in kazalniki trajnostne mobilnosti za mesta.</s><s>Možnosti financiranja so razdeljene v financiranje prek Kohezijske politike Evropske unije, Evropske investicijske banke in druge načine financiranja projektov trajnostne mobilnosti po vsej Evropski uniji.</s><s>Obstaja več različnih projektov, ki se izvajajo v državah članicah Evropske unije, prednosti ki so jih ti projekti prenesli in končni rezultati projektov.</s><s>Gre za projekt EU CH4LLENGE, EU BUMP, EU Poly-SUMP, EU Tide, EcoMobility-Shift, EU Quest, EU Advance, EU PUMAS, EU Solutions, projekti CIVITAS Inicijative in EU Endurance.</s>
<s>Delo je sestavljeno iz pregleda literature, primerov dobrih praks v Republiki Sloveniji in Republiki Hrvaški in oblikovanja predlogov za uvajanje trajnostne mobilnosti v razvojno strategijo Varaždinske županije.</s><s>Pregled literature, ki zagotavlja podrobnejši teoretični vpogled v probleme, bo zagotovljen z opisno metodo in z zbiranjem vseh potrebnih podatkov iz zakonodaje Evropske unije.</s><s>Zbiranje podatkov bo vključevalo deduktivno metodo in metodo kompliacije.</s><s>Zbrane podatke je treba analizirati in razvrstiti v povezane skupine, ki jih bomo dosegli z analizo in opisno metodo.</s><s>Za pregled in opis primerov dobrih praks bomo uporabili opisno metodo.</s><s>Zadnji del se nanaša na oblikovanje predlogov za uvajanje trajnostne mobilnosti v razvojno strategijo županije, ki jo bomo dosegli na podlagi predhodne analize podatkov, pregleda literature in primerov iz prakse.</s>
<s>Viri informacij so večinoma spletne strani, kot so spletna stran Eltis organizacije, Evropske komisije, kjer smo prevzeli večino direktiv in zakonov Evrospke unije, Slovenske platforme za trajnostno mobilnost, spletne strani Smart City Maribor in spletne strani mesta Koprivnice, Varaždin in Varaždinske županije, uradne spletne strani projektov, povezanih s trajnostno mobilnostjo.</s><s>Prav tako bomo del podatkov pridobili s pomočjo osebnega stika z organizacijami, ki imajo ustrezne informacije.</s><s>Po elektronski pošti se bomo obrnili na vlado županije in Razvojno agencijo Sever, ki je odgovorna za razvoj Varaždinske županije kot severozahodnega dela Republike Hrvaške, kjer pričakujemo nadaljnja navodila v zvezi s to temo.</s>
<s>Cilj magistrskega dela je pregled vseh evropskih direktiv in praks v zvezi s trajnostno mobilnostjo ter oblikovanje predlogov za vključitev trajnostne mobilnosti v razvojno strategijo Varaždinske županije.</s><s>Namen dela je oblikovanje sprejemljivih predlogov za vključitev trajnostne mobilnosti v razvojno strategijo Varaždinske županije, da bi se županija priključila drugim hrvaškim mestom, ki sudelujejo v podobnih projektih.</s><s>S tem bi razvila boljše okolje in življenske razmeme za svoje prebivalce.</s>
<s>Hipotezo bomo dokazovali s preučevanjem sedanjega prometnega stanja, transportnega stanja in stanja mobilnosti v županiji.</s><s>Obiskali bomo tudi vlado županije in Razvojno agencijo Sever za pridobitev informacij o prihodnjih načrtih za Varaždinsko županijo na področju trajnostne mobilnosti.</s>
<s>Na Hrvaškem ni pravne opredelitve SUMP koncepta, nacionalnih smernic za njegovo pripravo niti povezave z nacionalnimi viri financiranja, vendar so bili opredeljeni cilji trajnostnega razvoja in politične podpore za SUMP.</s><s>Kot glavni razlog pomanjkanja opredelitve trajnostne mobilnosti se navaja pomanjkanje usklajevanja med lokalno, regionalno in nacionalno ravnijo.</s><s>Prostorsko načrtovanje v Republiki Hrvaški obsega analizo trajnostne mobilnosti v mestih, predstavitev projektov Adria.</s><s>Move IT! in CIVITAS DynŽmo, predstavitev mest, ki sodelujejo v konceptu SUMP-a in predstavitev načrtov za trajnostno mobilnost.</s>
<s>Načrtovanje trajnostne mobilnosti na Hrvaškem se osredotoča predvsem na mesta, medtem ko se trajnostna mobilnost na podeželju zanemarja.</s><s>V letu 2011 je prometni sektor odgovoren za 90 % emisij toplogrednih plinov, cestni promet pa 95% prispeva k skupnim emisijam plinov v prometu.</s><s>Največji problem onesnaževanja zraka na Hrvaškem so plavajoči delci, katerih glavni vir je promet, vendar so prisotni še nekateri problemi kot so izignotje naravnih habitatov, posledice gradnje cest, javni prevoz nizke kakovosti in pomanjkanje okolju prijaznih prevoznih načinov.</s><s>Z ciljem spodbujanja učinkovitega in trajnostnega prometa na Hrvaškem je razvita Strategija trajnostnega prometa, ki vključuje ukrepe, v skladu z predpisi Evropske unije.</s><s>Dva pomembna projekta za Republiko Hrvaško so Adria.</s><s>Move IT! in CIVITAS DynaŽmo.</s><s>Adria.</s><s>Move IT! projekt združuje jadranska obalna mesta, ki so se zaradi specifičnih zgodovinskih in prostorskih okoliščin soočila s vprašanji mobilnosti.</s><s>CIVITAS DynŽmo obsega štiri evropska mesta (Aachen, Gdynija, Mallorca in Koprivnica).</s><s>Poslanstvo tega projekta je krepitev trajnostne mobilnosti.</s><s>Mesta, ki so sodelovala v konceptu SUMP-a, so Dubrovnik, Novigrad, Umag (v okviru projekta Adria.</s><s>Move IT!) in Koprivnica (v okviru projektih CIVITAS DynŽmo in CH4LLENGE).</s><s>Rezultati za Dubrovnik, Umag in Novigrad so pokazali, da so bila vsa tri mesta osredotočena predvsem na razvoj kolesarstva in hoje.</s><s>Ukrepi ki jih je mesto Koprivnica prevzelo z projektom CIVITAS DynŽmo, so načrtovanje javnega prevoza, načrt trajnostnega mestnega prometa, univerzitetni kampus brez emisij ogljikovega dioksida, javni prevoz z nizkimi emisijami, razvoj kurikuluma trajnostnega prometa za Univerzu v Koprivnici, program skupne porabe električnih mestnih avotomobilov.</s><s>V Republiki Hrvaški so izvedena števlina pilotska testiranja, ki so dala boljši pogled v teme in njihov odstotek v razvoju trajnostne mobilnosti.</s><s>V zadnjem desetletju se je koncept SUMP razvil predvsem skozi EU projekte.</s><s>Prav tako je razvita nacionalna platforma za trajnostno mobilnost.</s><s>Prostorsko načrtovanje v Republiki Sloveniji obsega analizo trajnostne mobilnosti v državi, opredelitev prometnih strategij, ki temeljijo na trajnostni mobilnosti in smernic za njihovo načrtovanje, pregled projektov povezanih s SUMP konceptom in prikaz primerov dobrih praks.</s><s>Cestni promet se letno povečuje za 3 – 4 %.</s><s>Približno 90 % skupnega tovornega in potniškega prometa se izvaja po cestah.</s><s>Več kot 75 % individualnih potovanj v državi opravljajo zasebni avtomobili, le 25 % jih pokriva javni potniški promet.</s><s>Negativni učinki prometa so razvrščeni v pet kategorij in so to nesreče, zastoji, hrup, izpušni plini in infrastruktura.</s>
<s>Proces priprave in izvajanja prometnih strategij obsega trajnostni pristop, celostni pristop, participativni pristop, jasno vizijo, pregled vseh stroškov in strokovnost.</s><s>Potrebno je razumeti razliko med tradicionalnim in integriranim načinom načrtovanja.</s><s>Smernice za načrtovanje prometnih strategij so namenjene načrtovalcem prometa v slovenskih občinah, svetovnih podjetjih in drugim udeležencem, ki sudelujejo pri načrtovanju.</s><s>Obsegaju 12 korakov.</s>
<s>Nekateri od najbolj znanih projektov povezanih s SUMP-om so izvedeni v Ljubljani, Mariboru in občini Ljutomer.</s><s>Ljubljana je sodelovala v dveh CIVITAS projektih, Mobilis in Elan.</s><s>Maribor je razvil Načrt trajnostnega prometa in sodeloval v projektu TRAMOB.</s><s>Prometna strategija občine Ljutomer ocenjena je kot najbolj uspešna v Evropi.</s><s>Republika Slovenija se lahko pohvali s številnimi primeri dobrih praks, ne samo v Ljubljani, ampak skozi celotno državo.</s>
<s>Varaždinska županija se nahaja na severozahodu Republike Hrvaške in meji na Krapinsko-zagorsku, Koprivničko-križevačku, Međimorsku županijo in Republiko Slovenijo.</s><s>Obsega 302 naselji, 22 občine in 6 mest z serdiščem v Varaždinu.</s><s>Število prebivalcev je ocenjeno na 175.951.</s><s>Pregledovali bomo prometne povezave in razvitost Varaždinske županije in mesta Varaždin.</s><s>Varaždinska županija ima več pomembnih prometnic za premikanje osebnih in tovornih vozil.</s><s>Prav tako je nerazvit železniški promet.</s><s>Zato so se pojavile razvojne potrebe na področju infrastrukture.</s><s>Mesto Varaždin ima več pomombnih prometnic, ki so pomagale pri razbremenitvi centra mesta od tovornjakov.</s><s>Mesto je potencialne težave s parkiranjem vozil rešilo z gradnjo večjih parkirišč zunaj centra mesta.</s><s>Nekatera parkirišča se plačujejo, medtem ko so druga brezplačna.</s><s>Z vidika mobilnosti je poudarek na preoblikovanju mestnega avtobusnega prometa, prihodu taksi-službe Cammeo skupine in kolesarjih: formiranje cone za pešce skozi center mesta zaradi neprilagojene hitrosti kolesarjev in prometne nesreče, ki se je končala z fizičnimi poškodbami enega od pešcev.</s><s>Županija ima veliko težav na področju kolesarjenja.</s><s>Z vidika varstva okolja ni bilo opaziti večjih težav, ampak je v okviru tretjega strateškega cilja, ki je povezan z zaščito okolja, oblikovana prednostna naloga ohranjanja okolja.</s><s>Ena od težav Varaždinske županije je tudi povečano število prometnih nesreč za leto 2016.</s><s>Ministrstvo za notranje zadeve je dejalo, da je glavni vzrok za nastanek prometnih nesreč hitrost.</s><s>Policijska uprava varaždinska sprejme vse potrebne ukrepe za povečanje prometne varnosti, kot so nastanitev kamera za meritev hitrosti, vključevanje v Nacionalni program za varnost v cestnem prometu, zbiranje otrok kolesarjev, ki nosijo čelade, postavitev promocijskih plakatov za nošenje odsevnih telovnikov in oblikovanje Sveta za varnost v cestnem prometu.</s>
<s>Analiza podatkov obsega mestno logistiko, mobilistiko in predloge.</s><s>Ugotovljeno je, da je cestna infrastruktura razvita in omogoča dobru izvedbo tovorne logistike.</s><s>Poudarek je na modernizaciji železniškega prometa in povečani uporabi železniškega tovornega prometa, ki bi omogočala razbremenitvu županijskih cest od tovornjakov.</s><s>Z vidika mobilnosti so parkirne težave dobro rešene.</s><s>Poudarja se pomembnost uvedbe pokritih parkirnih mest za kolesa, razvoj novih in obnova obstoječih kolesarskih poti, možnost najema kolesa za spodbujanje kolesarstva.</s><s>To je mogoče doseči z izgradnjo dvosmerne kolesarske poti, delno skozi cono za pešce.</s><s>Prav tako se poudarja pomembnost obnove infrastrukture v javnem linijskem prevozu, ki obsega obnovo mestne avtobusne postaje in okolju prijaznih avtobusov za mestni promet ter povečanje števila linij in pogostosti prevozov v predmestjih županije.</s><s>Z vidika varstva okolja in varstva v prometu so vsi problemi ustrezno obravnavani.</s><s>Poudarek je na povečanju kakovosti zraka v mestnih delih Varaždinske županije.</s>
<s>Določene prometne strategije so v direktni zvezi z trajnostno mobilnostjo.</s><s>Ključna znanja za njihovo uspešno implementacijo so vodstvena znanja.</s><s>Se začne iz predpostavke, da bo priprava prometnih strategij potekala v obdobju enega leta.</s><s>Udeleženci so razvrščeni v dve kategoriji: državna raven in županijska raven.</s><s>Najpomembnejši udeleženec na ravni države je Ministarstvo za pomorske zadeve, promet in infrastrukturo, medtem ko so ravni županije najpomembnejši udeleženci vodstvo županije in mestna uprava mesta Varaždin.</s><s>Potrebno je narediti popoln pregled vseh razpoložljivih virov, ki se mora ujemati z željami in potrebami vseh vpletenih zainteresiranih strani.</s><s>Poudarjajo se pomembnost vključevanja javnosti in dialog z vsemi zainteresirani strani.</s><s>Nekatere prednosti uvajanja prometnih strategij, ki temeljijo na trajnostni mobilnosti so povečanje kakovosti življenja, fizično gibanje, zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in razvoj t.i. „Zdrave regije“.</s><s>Predlaga se uvedba dveh novih strateških ciljev, povezanih z obnovo prometne infrastrukture in razvojem, oziroma obnovo avtobusnega prometa.</s><s>Vsak od ciljev obsega prednostne naloge in določene ukrepe.</s><s>Prav tako so določeni mogoči finančni viri s področja Kohezijske politike Evropske unije, Evropske investicijske banke in drugih virov financiranja.</s>
<s>Gledano na trajnostno mobilnost, Republika Hrvaška je v slabšem položaju kot sosednja Republika Slovenija.</s><s>Hipoteza je potrjena: Varaždinska županija ima predispozicije za uvedbo strategij ki temeljijo na trajnostni mobilnosti.</s><s>Prav tako županija lahko sledi trendu razvoja mesta Koprivnica in evropskim razvojnim trendom.</s><s>Trajnostna mobilnost je prihodnost boljšega delovanja, zlasti na mestnih območjih.</s><s>Ključne besede: Evropska unija, Plani trajnostne urbane mobilnosti, prometne strategije, trajnostna mobilnost, Varaždinska županija Implementing transport strategies based on sustainable mobility in the County of Varaždin</s>
<s>Ekologija danas igra važnu ulogu u svim sektorima gospodarstva, uzimajući u obzir trenutnu situaciju u svijetu.</s><s>Jedan od tih sektora također je i promet, odnosno transport.</s><s>Zbog sve veće njezine važnosti, Europska unija (u nastavku EU) radi, ulaže, financira i planira prometne strategije koje se temelje na održivoj mobilnosti.</s><s>Održiva mobilnost je kao kretanje ljudi i tereta bez posljedica na okoliš i ljudsko zdravlje.</s><s>Promet je jedan od odgovornih sektora za štetne emisije ugljikovog dioksida (u nastavku CO2), a samim time predstavlja jednog od najvećih zagađivača Zemljine atmosfere.</s><s>Osim štetnih emisija, odgovoran je i za smanjenu kvalitetu života u gradu, kroz buku i prometnu zagušenost.</s><s>EU u velikoj mjeri potiče na prijevoz ekološki »čistim« vozilima, biciklizam i pješačenje, korištenje javnog prijevoza kao mjere smanjenja štetnog utjecaja prometa na okoliš i život u urbanim područjima.</s><s>U prvom dijelu rada pregledat ćemo europske direktive i pravilnike kojima su regulirana sva bitna pitanja s područja prometa i održive mobilnosti (obuhvaća inteligentni transport, biciklizam, »zelena« vozila, sigurnost na cestama i okoliš) te predstaviti koncept planova održive mobilnosti, Europsku platformu za održivu mobilnost i provedene projekte koji obuhvaćaju ista ili slična područja.</s><s>Predstavit ćemo metode rada koje su, s obzirom na temu rada, uglavnom deskriptivne prirode, postaviti cilj i hipotezu kako bismo se lakše fokusirali na bitne činjenice.</s><s>Rješenja rada odnose se na predstavljanje prostornog planiranja u Republici Sloveniji i Hrvatskoj te samu Varaždinsku županiju.</s><s>Kroz prostorno planiranje u Republici Hrvatskoj analizirat ćemo trenutno stanje na području održive mobilnosti (mjere za povećanje održive mobilnosti, razinu esmisija...).</s><s>Također ćemo predstaviti dva važna projekta za Hrvatsku – Adria.</s><s>MoveIT! i CIVITAS DynŽmo.</s><s>Adria.</s><s>MoveIT je okupio primorske gradove kojima su se javljali problemi mobilnosti zbog prostornih i povijesnih specifičnosti, dok se CIVITAS DynŽmo bavi planovima održive mobilnosti u četiri Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>županiju europska grada.</s><s>Također ćemo predstaviti Dubrovnik, Umag, Novigrad i Općinu Lopar kao mjesta koja sudjeluju u konceptu Planova održive urbane mobilnosti (u nastavku SUMP) i navesti planove za održivu mobilnost u budućnosti.</s><s>Kroz prostorno planiranje u Republici Sloveniji također ćemo prikazati analizu održive mobilnosti koja uključuje predstavljanje Rezolucije o prometnoj politici RS i njezine ciljeve, podatke o cestovnoj infrastrukturi, emisijama i nesrećama.</s><s>Prikazat ćemo integrirane prometne strategije i pobliže objasniti smjernice za njihov razvoj.</s><s>Osim spomenutog, predstavit ćemo projekte povezane sa SUMP-om.</s><s>Projekte i SUMP ćemo predstaviti na temelju Općine Ljutomer i njezinih prometnih strategija, Ljubljane, koja je sudjelovala u dva CIVITAS projekta Mobilis i Elan, te Maribora, koji se uključio u projekt TRAMOB.</s><s>Na kraju ćemo predstaviti primjere dobrih praksi diljem države.</s>
<s>Posljednji dio rješenja odnosi se na Varaždinsku županiju.</s><s>Opisat ćemo županiju, predstaviti njezino demografsko stanje, prometnu povezanost i razvijenost (od motoriziranog cestovnog i željezničkog prometa do biciklizma i pješačenja).</s><s>Na kraju ćemo prikupljene podatke analizirati i dati prijedloge za uvođenje prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u razvojnu strategiju Varaždinske županije.</s><s>Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>Teorijske osnove podijeljene su u dva dijela.</s><s>Prvi dio odnosi se na pregled zakonodavstva i pravilnika EU vezanih za održivu mobilnost i uvođenje ekološki prihvatljivih načina kretanja ljudi u urbanim područjima.</s><s>Drugi dio teorijskih osnova odnosi se na definiranje pojmova kao što su SUMP i njegovi alati.</s><s>Osim definicije ključnih pojmova, pregledat ćemo Europsku platformu za održivu mobilnost, projekte koji se temelje na održivoj mobilnosti i mogućnosti financiranja takvih projekata putem EU fondova.</s>
<s>EU je definirala određene zakone i politike vezane za održivu urbanu mobilnost i njezino planiranje, koji uključuju sve zakonske okvire i ciljana područja.</s><s>Zakoni i politike odnose se na šest područja (»Zakonodavstvo i politike EU« ŠEltisĆ, b. d.):  usluge inteligentnog transporta;</s>
<s>Privatna i poslovna putovanja danas su moguća, uobičajena i dostupna te se broj ljudi u Europi stalno povećava.</s><s>Internet je dodatno razvio planiranje načina putovanja i rezervaciju karata te je zamijenio turističke agencije kao tradicionalna sredstva dobivanja informacija o različitim putovanjima.</s><s>S internetom i pametnim telefonima kao današnjim sredstvima visokopersonaliziranih informacijskih i prijevoznih usluga, imamo pristup tim informacijama, vezano za različite vrste transporta.</s><s>Drugim riječima, radi se o multimodalnim informacijama, odnosno važnom faktoru za pametnu mobilnost od vrata do vrata.</s><s>Ugradnjom prometnih informacija u stvarnom vremenu, multimodalna Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>županiju informacija također omogućuje predviđanje mogućih kašnjenja te poboljšava pouzdanost.</s><s>Multimodalne prometne informacije i planiranje imaju visoke potencijalne socijalne, ekološke i ekonomske prednosti.</s><s>Ove usluge osiguravaju kvalitetnija rješenja, povezana s korisničkim potrebama za mobilnošću, a radi se o (»Towards a roadmap for delivering EU-wide multimodal travel information, planning and ticketing services« ŠEuropean CommissionĆ, 2014):</s>
<s> bolje informiranim odlukama jer su putnici upoznati sa svim mogućim opcijama putovanja, dopuštajući im najbolji izbor, prilagođen njihovim potrebama (npr. prijevozno sredstvo, ruta, vrijeme putovanja, cijena, utjecaj na okoliš) i njihovo putovanje je ispunjeno pružanjem pouzdanih informacija;  uslugama koje promiču inkluzivniju mobilnost, prilagođenu putnicima s posebnim potrebama, kao što su osobe s invaliditetom ili smanjenom pokretljivošću.</s><s>Multimodalne prijevozne informacije i planiranje također omogućuju (»Towards a roadmap for delivering EU-wide multimodal travel information, planning and ticketing services« ŠEuropean CommissionĆ, 2014):</s>
<s> veću fleksibilnost u slučaju zagušenja, odnosno putnici dobivaju informacije o različitim rutama što omogućuje bolje korištenje prometne infrastrukture;  više otpornosti u slučaju velikih poremećaja, odnosno informacijske usluge mogu poboljšati kontinuitet mobilnosti i dopuštaju transportnom sustavu učinkovitiji odgovor.</s>
<s>Multimodalne prometne informacijske i projektantske usluge nude prednosti za šire gospodarstvo, jer pružaju nove poslovne prilike za davatelje usluga te stvaraju nova radna mjesta u vrlo dinamičnom sektoru.</s><s>Omogućuju novi oblik biljetiranja na mobilnim uređajima, radeći time novi korak prema besprijekornim transportnim sustavima (»Towards a roadmap for delivering EU-wide multimodal travel information, planning and ticketing services« ŠEuropean CommissionĆ, 2014).</s><s>Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>S vizijom besprijekorne mobilnosti od vrata do vrata, Bijela knjiga o transportu naglašava potrebu za dodatnim integracijama različitih načina prijevoza, kako bi mobilnost postala što učinkovitija.</s><s>Ključni cilj je postaviti okvir za multimodalne prijevozne informacije diljem EU.</s><s>Usluge upravljanja i plaćanja moraju postati operativne do 2020. godine.</s><s>Akcija 22 predlaže integriranje različitih načina prijevoza u svrhu postizanja besprijekorne mobilnosti te podržava razvoj multimodalnih putnih informacija, planiranja i obračuna usluga.</s><s>Akcijski plan za razvoj inteligentnih transportnih sistema (u nastavku ITS) u cestovnom prometu i njegova sučelja usvojeni su 16. prosinca 2008. godine.</s><s>Direktiva 2010/40/EU Europskog parlamenta i Vijeća usvojena je 7. srpnja 2010. godine, a govori o okviru za uvođenje ITS-a u područje cestovnog prometa te o sučeljima drugih načina transporta, povezanim s multimodalnim prijevoznim informacijama i planiranjem.</s><s>ITS akcijski plan u Akcijskom području 1, naziva Optimalno korištenje cesta prometa i putnih usluga, sadržava specifično djelovanje politike koje se odnosi na poticanje razvoja nacionalnih multimodalnih putnih planera od vrata do vrata, uzimajući u obzir javne prijevozne alternative te njihovu međusobnu povezanost na razini cijele Europe.</s><s>ITS Direktiva u Prioritetno područje I, naziva Optimalno korištenje cesta, prometa i putnih podataka uključuje prioritetne akcije o pružanju multimodalnih prometnih informacijskih usluga na razini cijele EU i prioritetno djelovanje o pružanju prometnih informacijskih usluga u realnom vremenu, također na razini cijele EU.</s><s>Obje akcijske specifikacije mora usvojiti Europska komisija.</s><s>Na neformalnom ministarskom sastanku o prometu i telekomunikacijama održanom 17. srpnja 2012. u Nikoziji (Cipar), ministri su istaknuli potrebu za dostupnošću i pristupačnošću do prethodno spomenutih podataka kako bi se osigurala interoperabilnost, s obzirom na temeljnu ulogu podataka u daljnjem razvoju proizvoda i usluga koje doprinose pouzdanijem multimodalnom integriranom prometnom sustavu.</s><s>Europska komisija i Vijeće pozvani su istražiti bolje načine dostupnosti prometnih podataka.</s><s>U europskim zemljama, regijama i gradovima trenutno je dostupno više od stotinu multimodalnih planera putovanja.</s><s>Neki od njih razvijeni su u sklopu EU projekata, dok druge pružaju različiti prijevoznici, startup organizacije ili organizacije koje se temelje na javno-privatnom partnerstvu.</s><s>Ove usluge uključuju široku paletu mogućnosti, poput usporedbi rasporeda, cijena, izračuna CO2 emisija kod putovanja i sl. (»Towards a roadmap for delivering EU-wide multimodal travel information, planning and ticketing services« ŠEuropean CommissionĆ, 2014).</s><s>Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>Postoje i određene barijere, a to su (»Towards a roadmap for delivering EU-wide multimodal travel information, planning and ticketing services« ŠEuropean CommissionĆ, 2014):</s>
<s> nedovoljna pristupačnost multimodalnih putnih i prijevoznih podataka;  nedovoljna dostupnost kvalitetnih multimodalnih putnih i prijevoznih podataka;  nedostatak interoperabilnih formata podataka i protokola za razmjenu tih podataka;  suradnja između sudionika.</s>
<s>Postoji potreba za integriranim pristupom, pa su buduće aktivnosti usmjerene na stvaranje klime koja se temelji na okviru, strukturiranom po šest osi (»Towards a roadmap for delivering EU-wide multimodal travel information, planning and ticketing services« ŠEuropean CommissionĆ, 2014):</s>
<s> poboljšanje dostupnosti kvalitetnih multimodalnih putnih i prijevoznih podataka;  interoperabilni, usklađeni formati podataka i protokoli razmjene tih podataka;  promicanje povezivanja postojećih usluga;  olakšana i učinkovita suradnja između sudionika;  ukazivanje na prednosti multimodalnih prijevoznih informacija i planiranja te usluga kupnje karata.</s>
<s>Europska komisija pokrenula je strategije analize sigurnosti na nacionalnim cestama, slijedeći orijentacijsku politiku sigurnosti prometa na cestama 2011-2020.</s><s>Mnogo primjera dobrih praksi, planiranja i akcija sigurnosti cestovnog prometa pokazalo se kao vrijedno za razmjenu između država članica.</s><s>Postojanje kvalitetne strategije sigurnosti na nacionalnim cestama može biti pokazatelj da je sigurnost u prometu pitanje na Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>Projekt je priveden kraju. političkom planu.</s><s>Dobro osmišljen plan predstavlja alat identifikacije akcija sigurnosti prometa na cestama za odgovorne vlasti, koje svoj posao žele obavljati odgovorno.</s><s>Plan sigurnosti prometa na cestama također može biti alat za odgovornost i transparentnost te komunikaciju s građanima.</s><s>Većina država članica EU već je usvojila strategije sigurnosti prometa na cestama ili je u postupku njihove implementacije i primjene.</s><s>Neke od tih država posjeduju dokumente vezane za tu tematiku, kao zasebnu papirologiju ili povezane u cjelinu.</s><s>Ti dokumenti mogu sadržavati različite stvari.</s><s>Može se raditi o ocrtavanju vizije strategije sigurnosti prometa na cestama i strateških ciljeva uz dobro razrađenu analizu problema.</s><s>Također, može biti uključen akcijski plan sigurnosti prometa na cestama, s popisom svih aktivnosti koje se moraju provesti, formirajući na taj način program rada.</s><s>Osim toga, može biti uključen i nacionalni plan provedbe sigurnosti prometa na cestama, na razini cijele države.</s><s>Neke od država članica posjeduju komplementarni plan koji se odnosi na sigurnost određenih grupa koje koriste cestovni promet, vrste cesta ili problema sigurnosti cestovnog prometa, npr. odvojeni plan sigurnosti za motocikle.</s><s>Druge države pak su odlučile kako ne žele tradicionalni plan sigurnosti prometa na cestama, već njime upravljaju pomoću postavljenih ciljeva i pokazatelja uspješnosti (»Road safety planning« ŠEltisĆ, 2014).</s><s>Analiza (1. dio): planiranje aspekata i formata strategija Radi se o preliminarnoj analizi koja proizlazi iz načela menadžmenta baziranog na rezultatima, preporučenih u ISO standardu o upravljanju sigurnosti cestovnih sustava1, konačnim izvještajima DaCoTa projekta2, izvješću Europskog vijeća za sigurnost prometa o upravljanju sigurnosti prometa na cestama iz 2006. i 2012. godine, izvješću Bliss i Breen za svjetsku banku, objekt sigurnosti prometa na cestama u 2009. godini, engleskog naziva World Bank Global Road Safety Facility3 i za Svjetsku zdravstvenu organizaciju.</s><s>2 EU projekt o sigurnosti prometa na cestama.</s><s>DaCoTa projektni tim skupio je i analizirao podatke povezane sa sigurnošću prometa na cestama u 30 europskih država.</s><s>Cilj je bio podijeliti prednosti ovog istraživanja i alate za donošenje odluka, u svrhu smanjenja broja žrtava prometnih nesreća na cestama.</s>
<s>3 Program globalnog partnerstva, koji primjenjuje Svjetska banka, osnovan 2006. godine sa zadatkom rješavanja problema sve većih smrtnih slučajeva i ozljeda u prometnim nesrećama u zemljama s niskim i srednjim dohotkom.</s>
<s>Većina država članica u određenoj mjeri koristi pristup menadžmenta baziranog na rezultatima.</s><s>Ova metoda ima nekoliko prednosti, povezanih s jasnoćom, transparentnošću i odgovornošću (»Road safety planning« ŠEltisĆ, 2014).</s><s>Dobre prakse planiranja za nacionalne strategije država članica (»Road safety planning«  dugoročno planiranje pruža osnovu za dugoročne napore;  primjena sustava sigurnog pristupa;</s>
<s> znanstveni izbor mjera daje legitimitet;  korištenje prognoza i procjene rizika za pripremu scenarija »najgoreg slučaja« (engl. worst case scenario);</s>
<s> strateški ciljevi motiviraju sudionike;  operativni ciljevi pomažu ustredotočiti se na posao;  izlazni ciljevi dodaju transparentnost;  zadaci odgovornosti i jasni rokovi olakšavaju provedbu;  procjena troškova i definirani izvori financiranja čine radnje realnima;  mehanizmi praćenja i ocjenjivanja su alati za odgovornost;  inkluzivni pristup mobiliziranju sudionika;  transparentnost za odgovornost i sudjelovanje građana.</s><s>Analiza (2. dio): sadržaj akcijskog plana Države članice moraju izabrati i učiniti prioritetnim one akcije sigurnosti na cestama koje najbolje odgovaraju glavnim problemima na njihovim cestama.</s><s>Ne postoji jedinstveno rješenje za planiranje sigurnosti na cestama koje bi savršeno odgovaralo svim državama članicama.</s><s>Glavni razlog tome je činjenica da se potrebe svake države mijenjaju kroz određeno vremensko razdoblje (»Road safety planning« ŠEltisĆ, 2014).</s><s>Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>Edukacija i usavršavanje sudionika u prometu (»Road safety planning« ŠEltisĆ, 2014):  alternativni kanali dosezanja širih ciljnih skupina: e-učenje, internetski priručnici i socijalne medijske kampanje;</s>
<s> mobilizacija sudionika za partnersku edukaciju o sigurnosti prometa na cestama;  usredotočenost na rastresenu vožnju i rastresene sudionike u prometu.</s><s>Izvršenje prometnih pravila (»Road safety planning« ŠEltisĆ, 2014):  edukacija vozača koji odlaze u inozemstvo;  odsjek kontrole brzine vožnje;</s>
<s>Sigurnosna infrastruktura (»Road safety planning« ŠEltisĆ, 2014):  upravljanje sigurnošću infrastrukture na nacionalnim cestama;  čvorišta pretvorena u kružne tokove;</s>
<s> barijere na autocestama koje štite motocikliste.</s><s>Sigurnosna vozila (»Road safety planning« ŠEltisĆ, 2014):  promoviranje sigurnosnih vozila pomoću javne nabave;  tehnički pregledi za mopede.</s>
<s> automatsko sakupljanje i procesiranje podataka;  upotreba alkoholnih sklopka za paljenje;  primjena sigurnosnih sustava unutar vozila.</s><s>Usluge hitne pomoći (»Road safety planning« ŠEltisĆ, 2014):  ciljevi za smanjenje broja teško ozlijeđenih; Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s> povezivanje s bolničkim i policijskim podacima.</s><s>Osjetljivi sudionici u prometu (»Road safety planning« ŠEltisĆ, 2014):  zone s ograničenjem brzine na 30 km/h u stambenim i drugim kritičnim mjestima;  usredotočenost na osjetljive sudionike u prometu, tzv. kod de la rue;  visoki rizici za područja u kojima se kreću djeca, tzv. the Child Accident Atlas;  planovi sigurnosti na gradskim cestama;  kampanje za povećano korištenje reflektirajućih naprava.</s><s>Vodič za sigurnost na cestama Europe 2011-2020 Bez obzira na prethodno postignut uspjeh kroz programe koje je pokrenula EU, europske ceste još uvijek su daleko od sigurnih cesta.</s><s>U 2009. godini na europskim cestama je poginulo 35.000 ljudi, a 1,7 milijuna ljudi bilo je ozlijeđeno.</s><s>Novorazvijeni vodič za sigurnost na cestama Europe do 2020. godine trebao bi smanjiti smrtnost za 50 %.</s><s>Kako bi se to postiglo, potrebno je sudionike, ceste i vozila učiniti sigurnima kroz različite mjere, poput nacionalne suradnje, podjele najboljih praksi, istraživanja i studije, kampanja podizanja svijesti i u nekim slučajevima regulacije.</s><s>EU je provela ovu akciju kako bi nadogradila prošli uspjeh.</s><s>EU je pokrenula program sigurnosti na cestama 20012010, koji je spasio 78.000 života.</s><s>Sigurnost prometa na cestama je zajednički problem svih država EU.</s><s>EU može pomoći svim nacionalnim vladama u zajedničkom djelovanju i podjeli potrebnih podataka (»Towards a European road safety area: policy orientations on road safety 2011-2020« ŠEuropean CommissionĆ, 2010).</s><s>Slika 1 prikazuje razvijanje sigurnosti prometa na cestama od 1990. do 2010. godine, odnosno broj smrtno stradalih u prometnim nesrećama.</s><s>Također su brojčano prikazani ciljevi EU, postavljeni do 2010. godine.</s><s>Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>Slika 1: Graf razvoja sigurnosti prometa na cestama (1990.-2010.) Izvor: »Towards a European road safety area: policy orientations on road safety 2011Slika 2 prikazuje postotak smrtnih slučajeva po kategorijama, u razdoblju od 2001. do 2008. godine.</s>
<s>Slika 2: Smrtni slučajevi po kategorijama Izvor: »Towards a European road safety area: policy orientations on road safety 2011Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>EU je postavila strateške ciljeve koje želi dostići u određenom vremenskom razdoblju, a to su (»Towards a European road safety area: policy orientations on road safety 20112020« ŠEuropean CommissionĆ, 2010):</s>
<s> povećanje provođenja cestovnih pravila; o prekogranična razmjena informacija s područja sigurnosti prometa na cestama; o kampanje provođenja cestovnih pravila; o tehnologija vozila koja pomaže u provođenju cestovnih pravila; o nacionalni ciljevi provođenja cestovnih pravila;  veća sigurnost cestovne infrastrukture;  sigurnija vozila;</s>
<s>Zakonodavstvo vezano za vozila veoma je opširno.</s><s>Obuhvaća »čista« i energetski učinkovita vozila, »čisti« pogon za transport (Europska strategija o alternativnim gorivima), standarde emisija za laka vozila, CO2 emisije i emisije ostalih stakleničkih plinova, efikasnost goriva te različite druge direktive, vezane za vozila i gorivo Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>Fokusirat ćemo se na financijske poticaje za »čista« i energetski učinkovita vozila, »čisti« pogon za transport, standarde emisija CO2 za laka vozila, »čista« i energetski učinkovita cestovna vozila i standarde učinaka emisija za nova osobna vozila te benzin, dizelsko ulje i plin kao pogon za kretanje vozila.</s>
<s>Financijski poticaji za »čista« i energetski učinkovita vozila Razvoj i implementacija vozila koja se smatraju »čistim« i energetski učinkovitim jedan je od alata za smanjenje utjecaja prometa na okoliš i jačanje europske automobilske industrije.</s><s>U tu svrhu, Europska komisija je u Priopćenju 2010. pod nazivom Europska strategija čistih i energetski učinkovitih vozila predstavila strategiju za poticanje razvoja i absorpcije vozila koja imaju mali utjecaj na okoliš.</s><s>Osim 40 konkretnih mjera koje će se koristiti, Priopćenje sadržava i pravila koja je potrebno poštovati kod izrade financijskog plana za implementaciju »čistih« i energetski učinkovitih vozila.</s><s>Također je spomenuto jačanje koordinacije tih programa, kako bi se osigurala njihova učinkovitost te spriječilo narušavanje unutarnjeg tržišta.</s><s>Europsko vijeće i Parlament izrazili su svoju snažnu potporu smjernicama i na zahtjev Vijeća organizirane su konzultacije s državama članicama.</s><s>Proces je započeo 21. rujna 2010. godine, seminarom na kojem je nekoliko država članica predstavilo svoja dosadašnja iskustva s financijskim poticajima kako bi se definirale najbolje prakse.</s><s>Nakon toga, uslijedila je rasprava u ponovno pokrenutoj skupini naziva CARS 214, o visokoj razini održivog rasta i konkurentnosti automobilske industrije EU.</s><s>Definirana su zajednička načela za izradu shema financijskih poticaja te razvoj financijskih smjernica na temelju definiranih pravila.</s><s>Konačni izvještaj skupine CARS 21 usvojen je 6. lipnja 2012. godine.</s><s>U dvjema regulativama EU, vezanim za emisije CO2 za nove osobne automobile (Regulativa (EU) 443/2009) i dostavna vozila (Regulativa (EU) 510/2011), izražena je potreba za pružanjem ciljanih fiskalnih mjera usmjerenih na olakšavanje bržeg prodora energetski učinkovitih vozila.</s><s>U priopćenju iz 2007. godine, »o rezultatima revizije strategije zajednice 2007. za smanjenje emisija CO2 iz osobnih vozila i lakih komercijalnih vozila (COM(2007) 19 final)« izražen je poticaj za provedbu konkretnih fiskalnih poticaja kojima će se potaknuti potražnja za energetski učinkovitim 4 Konkurentni automobilski regulatorni sustavi za 21. stoljeće.</s><s>Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>županiju vozilima i olakšati implemencaija vozila s niskim emisijama CO2.</s><s>Strategija o alternativnim gorivima za Europu, uključujući potrebnu infrastrukturu, bila je objavljena 2011. godine u Bijeloj knjizi o transportu (»Guidelines on financial incentives for clean and energy efficient vehicles« ŠEuropean CommissionĆ, 2013).</s><s>EU je usvojila mnoge političke mjere na nacionalnoj i regionalnoj razini te na taj način potiče razvoj i dobavu »čistih« vozila kroz regulatorne inicijative te financiranje razvoja i inovacija.</s><s>Poticaji mogu podržati apsorpciju tržišta energetski učinovitih vozila na dva načina (»Guidelines on financial incentives for clean and energy efficient vehicles« ŠEuropean CommissionĆ, 2013):</s>
<s> s pull-efektom kroz jačanje potrošačke potražnje za vozilima;  s push-efektom, čineći ga privlačnijim za proizvođača, koji potom poduzima određene mjere razvoja.</s>
<s>Smjernice su podijeljene u dva dijela – obvezne i preporučene principe.</s><s>Obvezni principi su (»Guidelines on financial incentives for clean and energy efficient vehicles« ŠEuropean CommissionĆ, 2013):</s>
<s> obavijesti u skladu s Direktivom 98/34/EC5.</s><s>Preporučeni principi uključuju (»Guidelines on financial incentives for clean and energy efficient vehicles« ŠEuropean CommissionĆ, 2013):  tehnološku neutralnost;</s>
<s>5 Direktiva kojom se utvrđuje postupak za pružanje informacija na području tehničkih normi i propisa.</s><s>Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>Europa je visokoovisna o uvozu nafte kako bi se osigurala mobilnost.</s><s>U 2010. godini, nafta je predstavljala 94 % potrošene energije za transport, s 55 % najvećeg potrošača, od čega se 84 % uvozi.</s><s>U 2011. godini račun je iznosio 1 milijardu eura dnevno, što je dovelo do značajnog deficita u trgovinskoj bilanci EU, od 2,5 % BDP-a.</s><s>Učinak ovisnosti nafte u europskom gospodarstvu postao je prevelik da bi ga se zanemarivalo.</s><s>Strategija prometnog sektora nalaže postupnu zamjenu nafte alternativnim gorivima i izgradnju potrebne infrastrukture koja bi mogla donijeti uštede na području uvoza nafte, u iznosu od 4,2 milijarde eura godišnje, s početkom u 2020. godini.</s><s>U 2030. godini predviđa se povećanje uštede na iznos od 9,3 milijarde eura godišnje.</s><s>Potpora razvoju tržišta alternativnih goriva i ulaganja u njihovu infrastrukturu potaknut će rast i širok spektar novih radnih mjesta diljem EU.</s><s>Trenutno, razvoj tržišta alternativnih goriva još je uvijek zadržan tehnološkim i poslovnim barijerama, neprihvaćanjima potrošača i nedostatkom odgovarajuće infrastrukture.</s><s>Sadašnji visoki troškovi inovativnih aplikacija za alternativna goriva posljedica su nabrojenih nedostataka.</s><s>Neke od država članica već su usvojile ambiciozne planove razvoja alternativnih goriva te pokrenule inicijative o infrastrukturi.</s><s>Napredak je vidljiv.</s><s>U drugim su državama inicijative tek u fazi rasprave i napredak je spor.</s><s>Ipak, zajednički cilj kompletne EU je iskoristiti potencijal alternativnih goriva u transportu.</s><s>Strateški pristup EU za zadovoljenje dugoročnih potreba svih oblika prijevoza mora izraditi sveobuhvatnu kombinaciju alternativnih goriva.</s><s>U strategiji moraju biti uključene sve opcije, na dajući prednost bilo kojem gorivu i čuvajući tehnološku neutralnost (»Clean Power for Transport: A European alternative fuels strategy« ŠEuropean CommissionĆ, 2013).</s>
<s>Među alternativna goriva koja se mogu koristiti u transportu i mobilistici spadaju (»Clean Power for Transport: A European alternative fuels strategy« ŠEuropean CommissionĆ,  ukapljeni naftni plin (u nastavku LPG); Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>Pokrivenost svih transportnih modova i alternativnih goriva prikazana je na Slici 3. Slika 3: Pokrivenost transportnih modova alternativnim gorivima Izvor: »Clean Power for Transport: A European alternative fuels strategy«, str. 4, 2013 Prioritetna područja za daljnje djelovanje EU su (»Clean Power for Transport: A European alternative fuels strategy« ŠEuropean CommissionĆ, 2013):  obraćanje pažnje na infrastrukturu alternativnih goriva;  razvoj uobičajenih tehničkih specifikacija;  obraćanje pažnje na prihvaćanje korisnika;  obraćanje pažnje na tehnološki razvoj.</s>
<s>Konvencija Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama, koju je odobrila Europska zajednica, Odlukom Vijeća 94/69/EC nastoji stabilizirati koncentraciju stakleničkih Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>županiju plinova u atmosferi na razinu koja će spriječiti opasno antropogeno uplitanje u klimatski sustav.</s><s>U svrhu zadovoljenja ovog cilja, ukupni globalni godišnji porast središnje površinske temperature ne smije prelaziti 2 °C. Politike i mjere moraju se implementirati ne samo na razini država članica, već na razini kompletne EU, u svim sektorima europskoga gospodarstva.</s><s>Ciljevi unije koji obuhvaćaju nova vozila daju proizvođačima s većim sigurnosnim planiranjem i fleksibilnosti priliku da zadovolje zahtjeve za smanjenjem CO2.</s><s>U postavljanju standarda emisija plinova, u obzir je potrebno uzeti implikacije za tržište, konkurentnost proizvođača, izravne i neizravne poslovne troškove i beneficije u smislu poticanja na inovacije, smanjenje potrošnje goriva i troškova goriva.</s><s>U svrhu održavanja raznolikosti lakih komercijalnih vozila i njihove sposobnosti zadovoljavanja različitih potreba potrošača, ciljevi za smanjenje emisija CO2 moraju se formirati prema korisnosti vozila na linearnoj osnovi.</s><s>Masa je odgovarajući parametar za opis korisnosti koji omogućuje povezanost sa sadašnjim emisijama te time rezultira realističnim i konkurentnim neutralnim ciljevima.</s><s>Podaci o masi lako su dostupni.</s><s>Podatke o alternativnim korisničkim parametrima kao što su otisak i nosivost treba prikupljati kako bi se olakšalo dugoročno ocjenjivanje pristupa na korisničkoj bazi.</s><s>Ova regulacija aktivno promovira ekoinovacije i ubraja budući tehnološki razvoj koji može dugoročno poboljšati konkurentnost europske automobilske industrije te stvoriti kvalitetnija radna mjesta (Uredba 510/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2011. o utvrđivanju standardnih vrijednosti emisija za nova laka gospodarska vozila kao dio integriranog pristupa Unije s ciljem smanjivanja emisija CO2 iz osobnih i »Čista« i energetski učinkovita cestovna vozila Direktiva o »čistim« i energetski učinkovitim vozilima zahtijeva ugovaranje s vlastima, ugovornim subjektima i određenim operaterima da pri kupnji vozila za cestovni promet uzmu u obzir energetiku i utjecaj vozila na okoliš, uključujući potrošnju energije i emisije CO2.</s><s>Ciljevi su poticaj i promicanje »čistih« i energetski učinkovitih vozila na tržištu te poboljšanje doprinosa prometnog sektora na politiku zaštite okoliša, klimatskih i energetskih zajednica (Direktiva 2009/33/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o promicanju čistih i energetski učinkovitih vozila u cestovnom prometu Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>Operativna energija i utjecaji na okoliš, uzeti u obzir, moraju obuhvaćati sljedeće (Direktiva EP i V o promicanju čistih i energetski učinkovitih vozila u cestovnom  potrošnja energije;</s>
<s>Operativni troškovi potrošnje energije vozila računaju se prema sljedećoj metodologiji (Direktiva EP i V o promicanju čistih i energetski učinkovitih vozila u cestovnom  potrošnja goriva po kilometru vozila uračunava se u jedinicama potrošnje energije po kilometru, bez obzira na to je li to dano neposredno (slučaj za električna vozila) ili  koristi se jedna novčana vrijednost po jedinici energije;  operativni trošak potrošnje energije vozila računa se množenjem kompletne prijeđene kilometraže.</s>
<s>Standardi učinaka emisija za nove osobne automobile Uredba o standardima učinaka emisija za nove osobne automobile uspostavlja zahtijevane značajke CO2 emisija za nova osobna vozila kako bi se osigurala odgovarajuća funkcionalnost odgovarajućeg tržišta i postigli ciljevi Europske zajednice od 120 grama CO2 na jedan prijeđeni kilometar, kao prosječne jedinice za nove vozne parkove.</s><s>Ova regulativa postavlja prosječnu emisiju CO2 za nova osobna vozila u iznosu od 130 grama po jednom prijeđenom kilometru, kroz poboljšanje tehnoloških značajki na motoru vozila, mjerenih u skladu s Uredbom (EC) br. 715/2007 te njezinim provedbenim mjerama i inovativnim tehnologijama.</s><s>Od 2020. godine ograničenje emisija CO2 za nove Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>županiju vozne parkove iznosit će 95 grama na jedan prijeđeni kilometar (Uredba 443/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o utvrđivanju standardnih vrijednosti emsija za nove osobne automobile u okviru integriranog pristupa Zajednice smanjenju Benzin, dizelsko ulje i plin kao goriva za pogon Direktiva 98/70/EC Europskog parlamenta i Vijeća (13. listopada 1998. godine) koja govori o kakvoći benzina i dizelskoga goriva6 određuje specifikacije za benzin i dizelska goriva koja se koriste u cestovnim i necestovnim mobilnim aplikacijama, iz zdravstvenih razloga i razloga zaštite okoliša.</s><s>Cilj je postići razinu zraka koja nije štetna za okoliš i zdravlje ljudi.</s><s>Izgaranje goriva u cestovnom prometu odgovorno je za 20 % emisija stakleničkih plinova u EU.</s><s>Jedan od pristupa smanjenju tih emisija je smanjenje životnog ciklusa stakleničkih plinova.</s><s>Dizelsko ulje može se staviti na tržište pod uvjetom da je udio masnih kiselina metil-estera veći od 7 %.</s><s>Države članice potrošačima moraju osigurati dostupnost svih informacija koje se odnose na biogoriva i sadržaj dizelskoga goriva (posebno metil-ester).</s><s>Države članice u udaljenim regijama mogu izraditi posebnu odredbu koja se odnosi na uvođenje dizelskoga goriva i plinskih ulja s maksimalnom količinom sumpora u iznosu od 10 mg/kg.</s><s>Za zemlje članice koje u zimskom vremenu imaju teške uvjete točka destilacije dizelskih goriva i plinskih ulja od 65 % na 250 °C može se zamijeniti točkom destilacije od 10 % (vol/vol) na 180 °C. Države članice određuju dobavljača koji je odgovoran za praćenje i izvještavanje o životnom ciklusu stakleničkih plinova po jedinici energije iz goriva.</s><s>Životni ciklus bi se do 2020. godine morao smanjiti za 10 % (Direktiva 2009/30/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o izmjeni Direktive 98/70/EZ u pogledu specifikacije benzina, dizelskoga goriva i plinskog ulja i uvođenju mehanizma praćenja i smanjivanja emisija stakleničkih plinova, o izmjeni Direktive Vijeća 1999/32/EZ u pogledu specifikacije goriva koje se koristi na plovilima na unutarnjim plovnim putovima i stavljanju izvan snage Direktive 93/12/EEZ (Sl. l. EU, L Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>Uredba 168/2013 odnosi se na tehničke i administrativne uvjete za sva nova vozila, sustave, zasebne dijelove i sastavne tehničke jedinice.</s><s>Pod time se podrazumijevaju sva vozila na dva ili tri kotača te automopedi čija je namjena kretanje na javnim cestama, uključujući i one koji su izrađeni u jednoj ili više faza, te zasebne tehničke jedinice, dijelove i opremu za konstrukciju takvih vozila (Uredba 168/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. siječnja 2013. o homologaciji i nadzoru tržišta vozila na dva ili tri kotača i četverocikala (Sl. l. EU, L 60/52, u nastavku Uredba EP i V o homologaciji i nadzoru tržišta vozila na dva ili tri kotača i četverocikala)).</s><s>To je tzv. L-kategorija vozila, a to su (Uredba EP i V o homologaciji i nadzoru tržišta vozila na dva ili tri kotača i četverocikala):</s>
<s>Vrste goriva koje se obično koriste za pokretanje takvih vozila su (Uredba 134/2014 Europske komisije od 16. prosinca 2014. o dopuni Uredbe 168/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o zahtjevima za učinak na okoliš i učinak pogonske jedinice za vozila na dva ili tri kotača i četverocikle i o izmjeni njezina Priloga V. (Sl. l. EU, L 53/1, u nastavku Uredba EZ o dopuni Uredbe 168/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o zahtjevima za učinak na okoliš i učinak pogonske jedinice za vozila na dva ili tri kotača i četverocikle i o izmjeni njezina Priloga V.)):</s>
<s> vodik (H2) ili smjesa vodika i NG/biometana (H2NG); Također se mogu koristiti tzv. gorive ćelije, kao pretvarač kemijske energije iz vodika u električnu energiju, koja predstavlja pogon za vozila.</s><s>Ovdje se obično radi o električnim vozilima, tzv. hibridnim vozilima (Uredba EZ o dopuni Uredbe 168/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o zahtjevima za učinak na okoliš i učinak pogonske jedinice za vozila na dva ili tri kotača i četverocikle i o izmjeni njezina Priloga V.).</s><s>Hibridna električna vozila su motocikli, tricikli ili kvadricikli koji za mehanički pogon crpe energiju iz sljedećih izvora (Direktiva 2009/108/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. kolovoza 2009. o izmjeni, radi prilagodbe tehničkom napretku, Direktive 97/24/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o pojedinim sastavnim dijelovima i značajkama motornih vozila na dva ili tri kotača (Sl. l. EU, L 213/10, u nastavku Direktiva EP i V o izmjeni, radi prilagodbe tehničkom napretku, Direktive 97/24/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o pojedinim sastavnim dijelovima i značajkama motornih vozila na dva ili tri kotača)):  običajnoga goriva;</s>
<s> uređaja za pohranu električne energije.</s><s>Mogu se provesti testovi emisija takvih hibridnih vozila, za što ih je potrebno svrstati u kategorije, s obzirom na vrstu punjenja.</s><s>Kategorije su prikazane u Tablici 1. Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>Izvor: Direktiva EP in S o določenih sestavnih delih in značilnosti dvo- ali trikolesnih motornih vozil, zaradi prilagoditve tehničnemu napredku, str. 3, 2009 Proizvođač mora pripremiti L-kategoriju vozila sa sustavima, tehničkim značajkama i sastavnim dijelovima koji odgovaraju ekološkim zahtjevima.</s><s>Vozila moraju omogućavati uobičajenu uporabu te moraju biti održavana u skladu sa svim značajkama i tehničkim propisima proizvođača (Uredba EZ o dopuni Uredbe 168/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o zahtjevima za učinak na okoliš i učinak pogonske jedinice za vozila na dva ili tri kotača i četverocikle i o izmjeni njezina Priloga V.).</s><s>1.1.5 Općenito o urbanoj mobilnosti</s>
<s>Izazovi mobilnosti ključni su za održivi lokalni razvoj.</s><s>Zadatak lokalnih vlasti je odvajanje dovoljne količine vremena i sredstava za poboljšanje njihove urbane transportne infrastrukture i planova mobilnosti te brzog odgovora na buduću potražnju.</s><s>17. prosinca 2013. godine Europska komisija objavila je tzv. Paket urbane mobilnosti, čiji se glavni element zove Zajedno prema konkurentnoj i učinkovitoj urbanoj mobilnosti.</s><s>Dodatak tome je koncept SUMP-a, urbane logistike, pristup svim urbanim propisima, razvoj ITSa u urbanim područjima i sigurnost gradskih cesta.</s><s>Vijeće europskih općina i regija (u nastavku CEMR) i njegovi članovi sudjelovali su u javnoj raspravi koja je rezultirala razvojem ovog paketa.</s><s>Paket urbane mobilnosti nije obvezujuća strategija, već služi kao smjernice općinama za realizaciju njihovih SUMP-ova, a svim državama članicama i EU stvara dobre uvjete za pokretanje lokalnih akcija.</s><s>Lokalne vlasti posjeduju visoku razinu fleksibilnosti i mogu pronaći odgovarajuća rješenja za izazove urbane mobilnosti.</s><s>Kao posljedica prethodnih savjetovanja s Europskom komisijom, pojavilo se mišljenje mnogih lokalnih vlasti da Paket urbane mobilnosti sadrži zakonski obvezujuće strategije 7 Tzv. vanjsko punjenje</s>
<s>županiju o urbanoj mobilnosti.</s><s>Ipak, Europska komisija nema takvu pravnu moć.</s><s>Prema CEMR-u, EU može osigurati široku raspravu, podržati razmjenu najboljih praksi širom zemalja, poticati istraživanja, inovacije te razvoj pilot-projekata i pružati prilagođenu informacijsku potporu u održivom prijevozu.</s><s>Osim toga, potrebna je konsolidacija trenutno predloženih programa, a to su Urban Mobility opservatorij, Urban Mobility semafori, URBACT9 organizacija, pametni gradovi, Civitas 2020 i dr. EU može predložiti određena zajednička mjerila i smjernice koje mogu biti implementirane u nacionalno zakonodavstvo.</s><s>Neobavezne smjernice EU lokalnim vlastima mogu pomoći u razvoju i provođenju njihovih SUMP-ova.</s><s>EU treba prepoznati već postojeće strukture i usluge te na njima graditi nove prometne okvire i rješenja.</s><s>Osim toga, financijska pomoć u razvoju održivih strategija lokalne mobilnosti i novih načina transporta te održavanju postojeće infrastrukture od velike je važnosti, posebice kod manjih općina, s manjom količinom kapaciteta.</s><s>Javlja se sve veći pritisak na financiranje javnog transporta, pa je potrebno pronaći nove načine financiranja, kroz kombinaciju donacija i financijskog inženjeringa.</s><s>U sljedećem programskom razdoblju, odnosno nakon 2020. godine, planovi za mobilnost ne smiju postati exante uvjeti kako bi ih fondovi prihvatili.</s><s>To bi dodalo još više administrativnog tereta i birokracije za praćenje, a mnoštvo pravno obvezujućih odredbi već postoji.</s><s>EU financiranje trebalo bi poduprijeti određene dobrotvorne zahtjeve planiranja lokalnih općina.</s><s>Svaka razina vlasti posjeduje svoje sposobnosti, pa je potrebna uska suradnja između spomenutih razina, kako bi se osigurao dosljedan okvir za promicanje održivih strategija teritorijalne mobilnosti, na različitim područjima politike.</s><s>Neki mali gradovi nemaju potrebnu tehničku sposobnost i financijska sredstva za ulaganje u sustave javnoga prijevoza, pa je zadatak više razine vlasti rad s takvim gradovima kako bi se osigurala ekonomija razmjera, tehnička pomoć i izgradnja kapaciteta.</s><s>Mobilnost se ne smije svesti samo na transportnu i prometnu infrastrukturu te usluge, već sam koncept mobilnosti mora obuhvaćati društvena, gospodarska, politička i fizička ograničenja kretanja i slijediti dugoročne, održive perspektive.</s><s>Takav integrirani pristup mora uzeti u obzir izazove kao što su demografske promjene, pristupačnost, specifične potrebe različitih građana, kvaliteta zraka, emisije CO2, korištenje obnovljivih izvora energije itd.</s><s>Mobilnost mora biti integrirana u šire strategije 9 Organizacija koja gradovima pomaže u razvoju pragmatičnih, novih i održivih rješenja, koja integriraju gospodarske, društvene i ekološke urbane teme.</s><s>Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>županiju teritorijalnog razvoja.</s><s>Problemi i izazovi održive urbane mobilnosti ne tiču se samo velikih gradova, već su važni za gradove svih veličina.</s><s>Također, mobilnost se ne smije ograničiti samo na urbana područja, već se rješenja mogu proširiti i u druga funkcionalna područja država, kao što su ruralna i prigradska područja (»Urban Mobility Package Support to local authorities' action in building sustainable local mobility plans« ŠCCREĆ, Usklađenost na razini EU naglašava se kao veoma bitna činjenica.</s><s>Primjerice, ako se jedna država odluči samo na uvođenje električnih automobila, a druga samo na uvođenje biogoriva, to će narušiti koncept slobodnog putovanja Europom.</s><s>Izazov je na slamanju ovisnosti transporta o nafti, bez žrtvovanja njegove efikasnosti i kompromisa u mobilnosti.</s><s>U skladu s trenutno vodećom inicijativom tzv. Štedljive Europe (engl.</s><s>Resource efficient Europe) u strategiju Europa 2020 i novi Plan energetske učinkovitosti 20116 ugrađen je cilj uspostave takvog prometnog sustava koji podupire gospodarski napredak, nudi visokokvalitetne usluge mobilnosti te učinkovitije korištenje resursa i povećava konkurentnost.</s><s>U praksi se to manifestira kroz prijevoz koji koristi manje energije i čišće oblike energije, modernu infrastrukturu te smanjuje negativan utjecaj na okoliš.</s><s>Moraju se uvesti i novi obrasci transporta te odgovarajuće transportne kombinacije za prijevoz većih količina tereta.</s><s>Budući razvoj mora se osloniti na (»WHITE PAPER Roadmap to a Single European Transport Area – Towards a competitive and resource efficient transport system« ŠEuropean CommissionĆ, 2011):  poboljšanje energetske učinkovitosti vozila svih modova;  razvoj i implementaciju održivih vrsta goriva i pogonskih sustava;  optimizaciju djelovanja multimodalnih logističkih lanaca;  efikasno korištenje transporta i infrastrukture, kroz korištenje poboljšanih informacijskih sustava upravljanja prometom te naprednih logističkih i tržišnih mjera.</s>
<s>Prelazak na čišće načine prijevoza olakšan je nižim zahtjevima za raspon vozila i većom gustoćom naseljenosti.</s><s>Javni prijevoz je šire dostupan, jednako kao i šetnja te biciklizam.</s><s>Gradovi danas najviše pate zbog zagušenja, niske kvalitete zraka te buke koju proizvodi velik broj vozila.</s><s>Gradski transport odgovoran je za četvrtinu emisija CO2 u transportu te Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>županiju za 69 % prometnih nesreća u gradskim područjima.</s><s>Postupnim uklanjanjem konvencionalnih vozila iz gradskih područja te uvođenjem čišćih vrsta transporta i prijevoza, smanjit će se ovisnost o nafti, emisije stakleničkih plinova te buka.</s><s>Ipak, to znači razvoj odgovarajuće nove infrastrukture, koja će odgovarati novim vozilima.</s><s>Većim udjelom kolektivnog transporta kao novog načina putovanja povećat će gustoću i učestalost pružanja usluga.</s><s>Također, olakšavanje šetnje i biciklizma za stanovništvo treba postati sastavni dio dizajna infrastrukture.</s><s>Potreban je poticaj za korištenje manjih, lakših i specijaliziranih cestovnih vozila.</s><s>Veliki vozni parkovi gradskih autobusa, taksija te dostavnih vozila posebno su pogodni za predstavljanje alternativnih pogonskih sustava i goriva.</s><s>Sve nabrojeno daje značajan doprinos u smanjenju ugljičnog intenziteta gradskog prometa te pruža osnovu za nove tehnologije.</s><s>Cestarine i uklanjanje nepravilnosti u oporezivanju također mogu potaknuti stanovništvo na korištenje javnog prijevoza.</s><s>Što se tiče teretnog transporta, potrebna je učinkovitija organiziranost sučelja između udaljenog i last-mile teretnog prometa.</s><s>Cilj je pronaći najkraće puteve za pojedine isporuke robe.</s><s>Ovdje može pomoći uvedba ITS-a, koja osigurava realno vrijeme upravljanja prometom, smanjenje vremena isporuke i zagušenja u distribuciji robe.</s><s>Korištenjem električnih, hibridnih i tehnologija baziranih na vodiku uvelike bi se smanjile emisije stakleničkih plinova i buka.</s><s>Osim toga, takva tehnologija omogućuje transport u gradskim područjima u noćnim satima, što će riješiti problem prevelikog zagušenja tijekom dana (»WHITE PAPER Roadmap to a Single European Transport Area – Towards a competitive and resource efficient transport system« ŠEuropean CommissionĆ, 2011).</s><s>Trendovi i izazovi u razvoju urbane mobilnosti su (»Sustainable future for transport« ŠEuropean CommissionĆ, 2009):</s>
<s> globalni trendovi koji utječu na europsku transportnu politiku.</s><s>Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>U Zelenoj knjizi o urbanoj mobilnosti spominju se sljedeći izazovi povezani s ovom tematikom, na koje se mora obratiti pažnja (»Green Paper Towards a new culture for urban mobility« ŠEuropean CommissionĆ, b. d.):  protočni gradovi i mjesta;</s>
<s>Politički ciljevi, postavljeni u svrhu razvoja održivog trasnporta su (»Sustainable future for transport« ŠEuropean CommissionĆ, 2009):  kvalitetan transport koji je siguran;</s>
<s> planiranje s naglaskom na transportu: poboljšanje dostupnosti;  pametne cijene kao »prometni znakovi«.</s><s>Politike održivog transporta su (»Sustainable future for transport« ŠEuropean CommissionĆ, 2009):</s>
<s> infrastruktura: održavanje, razvoj i integracija modalnih mreža;  financiranje: traženje resursa za održivi transport;  tehnologija: kako ubrzati prijelaz na niske razine ugljika te globalne inovacije;  zakonski okvir: daljnji poticaj na otvaranje tržišta i poticaj konkurentnosti;  ponašanje: edukacija, informiranje i uključivanje;  upravljanje: efektivne i koordinirane akcije;  vanjska dimenzija: potreba da Europa govori jednim glasom.</s><s>Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>Zakonodavstvo EU vezano za okoliš obuhvaća procjenu utjecaja na okoliš, obnovljive izvore energije, zeleni transport i kvalitetu zraka.</s><s>U ovom potpoglavlju proći ćemo kroz svaku od nabrojenih tema.</s>
<s>Direktiva 2011/92/EU govori o procjeni utjecaja na okoliš od strane javnih i privatnih projekata, koji uključuju izvršenje konstrukcijskih i instalacijskih radova i planova te sve druge intervencije u prirodnom okružju, uzimajući u obzir i eksploataciju mineralnih resursa.</s><s>Države članice moraju, prije davanja pristanka, provjeriti prirodu, veličinu i lokaciju izvođenja projekta te procjenu njihova utjecaja na okoliš.</s><s>Procjena utjecaja na okoliš može se integrirati u postojeće postupke odobravanja projekata od strane država članica EU (Direktiva 2011/92/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2011. o procjeni učinaka određenih javnih i privatnih projekata na okoliš (Sl. l. EU, L 26/1)).</s><s>Daljnji razvoj naprednih tehnologija na svjetskom tržištu, usmjerenih na poboljšanje učinkovitosti osobnih automobila, u skladu je s Priopćenjem komisije (21. siječnja 2011. godine) pod nazivom A resource-efficient Europe — Flagship initiative under the Europe 2020 strategy, koje podržava pomak na štedljive resurse i niskougljične ekonomije, u svrhu održivog rasta.</s><s>Visoke cijene fosilnih goriva imaju negativan utjecaj na gospodarski oporavak i na energetsku sigurnost, odnosno isplativost diljem EU.</s><s>Prioritet je dakle povećanje održivosti i učinkovitosti novih osobnih automobila i lakih komercijalnih vozila, čime se smanjuje ovisnost o nafti (Uredba 333/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2014. o izmjeni Uredbe 443/2009 radi utvrđivanja načina za postizanje cilja smanjenja emisija CO2 iz novih osobnih automobila do 2020 (Sl. l. EU, L Današnji glavni problemi te izazovi koje bi zeleni transport trebao riješiti su (»Greening Transport« ŠEuropean CommissionĆ, 2008):  klimatske promjene;</s>
<s> smanjenje buke u željezničkom prometu.</s><s>Države članice danas moraju prijavljivati procjenu kvalitete zraka te izmjenjuju informacije o toj temi.</s><s>Europska komisija, uz pomoć Europske agencije za okoliš, utvrđuje skladišta podataka i čini ih dostupnima, kroz portal o kvaliteti zraka.</s><s>Skladištem upravlja Europska agencija za okoliš, a javnost ima besplatan dostup svim podacima u skladištu.</s><s>Svaka država članica imenuje jednu osobu koja će biti odgovorna za dostavu podataka u skladište te je njezino ime navedeno u skladištu (Provedbena odluka komisije od 12. prosinca 2011. o utvrđivanju pravila za direktive 2004/107/EZ i 2008/50/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu uzajamne razmjene informacija i izvješćivanja Europska platforma</s>
<s>Planove održive urbane mobilnosti provodi Europska platforma koja podržava konkurentne i štedljive sustave mobilnosti u europskim gradovima, kroz daljnji razvoj koncepta SUMP-a te sve alate potrebne za njegovu uspješnu primjenu.</s><s>Platforma također pruža portal Planova mobilnosti za širenje svih odgovarajućih informacija te olakšava suradnju i koordinaciju između različitih akcija koje podržava EU.</s><s>Osim prethodno nabrojenih stvari, Europska platforma pruža mogućnosti za razmjenu iskustva, znanja i kontakata, kroz godišnje konferencije o SUMP-u, različite događaje, društvene medije te tečajeve obuke (»Europska platforma« ŠEltisĆ, 2015).</s><s>Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>Lokalne vlasti u europskim gradovima pokušavaju napustiti starije pristupe planiranju urbane mobilnosti i razviti potpuno nove strategije koje potiču na jasnije i održivije načine prijevoza.</s><s>Paket urbane mobilnosti je u 2013. godini predstavio koncept SUMPa.</s><s>SUMP prikazuje moderan i održiv plan urbane mobilnosti i prijevoza, a sastoji se od  ciljeva i zadataka (poboljšanje pristupačnosti te pružanje kvalitetnog prijevoza i mobilnosti prema urbanim područjima, u njih i kroz njih);  jasnog plana primjene i dugoročne vizije (koncept je povezan s dugoročnom strategijom razvoja urbanog područja te raspoređuje odgovornosti, sredstva i financije);</s>
<s> procjene sadašnje i buduće djelotvornosti (plan se sastavlja na temelju pažljive procjene sadašnjeg i budućeg poslovanja gradskog prometnog sustava, koja se izvodi pregledom sadašnjeg stanja i utvrđivanjem osnovica za budući napredak);  integriranog i uravnoteženog razvoja svih modova (plan se sastoji od skupa tehničkih, infrastrukturnih, politički utemeljenih mjera za poboljšanje ekonomičnosti i djelotvornosti u skladu s postavljenim ciljevima i zadacima.</s><s>Ovdje su uključeni javni prijevoz, cestovni prijevoz, kombinirani prijevoz, vožnja bicikala i hodanje, sigurnost urbanog cestovnog prometa, urbana logistika, inteligentni prijevozni sustavi i upravljanje mobilnošću);</s>
<s> horizontalne i vertikalne integracije (potrebna je visoka razina suradnje i usklađivanja između različitih razina vlasti i odgovarajućih tijela);  pristupa sudjelovanju (koncept SUMP-a odgovara transparentnom pristupu, utemeljenom na sudjelovanju lokalnih tijela za planiranje i građana, ekonomskih sudionika te predstavnika civilne vlasti);  praćenja, preispitivanja i izvještavanja (primjenu ovoga koncepta potrebno je pratiti, procjenjivati njegov napredak te izvještavati o praćenju);  osiguranje kvalitete (lokalna tijela za praćenje moraju osigurati mehanizme za kvalitetu i potvrđivanje usklađenosti SUMP-a s konceptom).</s><s>Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>Planiranje SUMP koncepata je kompleksno.</s><s>U skladu s Europskom komisijom, razvijene su smjernice koje nude konkretne prijedloge za primjenu tog koncepta i strategija urbane mobilnosti koja se temelji na jasnoj viziji održivog razvoja.</s><s>Rezultat su rada Europske komisije i Izvršne agencije za konkurentnost i inovacije (EACI), između svibnja 2010. godine i kolovoza 2013. godine.</s><s>Temelje se na sustavu konsolidacije znanja i procesu konzultacija.</s><s>Proces razvoja SUMP-a sastoji se od 11 glavnih koraka (»Guidelines Developing and Implementing a Sustainable Urban Mobility Plan« ŠEltisĆ, 2014):  korak 1: određivanje potencijala za uspješni SUMP;  korak 2: definicija razvoja procesa i opseg plana;  korak 3: analiza trenutne mobilnosti i razvoj scenarija;  korak 4: razvoj zajedničke vizije;</s>
<s> korak 5: postavljanje prioriteta i mjerljivih ciljeva;  korak 6: razvoj paketa efektivnih mjera;  korak 7: prihvat odgovornosti i dodjela proračuna;  korak 8: izgradnja sustava za upravljanje i ocjenu plana;  korak 10: osiguranje pravilne komunikacije i upravljanja (kod provedbe plana);  korak 11: učenje lekcija.</s>
<s>Slika 4 prikazuje ciklus planiranja SUMP-a, koji se sastoji od 11 glavnih koraka sa 32 povezane aktivnosti.</s><s>Svaki glavni korak sastoji se od određenog broja povezanih aktivnosti.</s>
<s>Smjernice su namijenjene lokalnim vlastima, praktičarima urbanog transporta i mobilnosti te drugim strankama, uključenim u pripremu SUMP koncepata.</s><s>SUMP dakle predstavlja strateški plan za zadovoljenje potreba ljudi i poslovnih potreba unutar urbanih područja, u cilju povećanja kvalitete života.</s><s>Gradi se na već postojećim praksama planiranja i uzima u obzir načela integracije, sudjelovanja i evaluacije (»Guidelines Developing and Implementing a Sustainable Urban Mobility Plan« ŠEltisĆ, Ciljevi SUMP-a su (»Guidelines Developing and Implementing a Sustainable Urban Mobility Plan« ŠEltisĆ, 2014):</s>
<s> reduciranje buke, zagađenja zraka, emisija stakleničkih plinova i potrošnje energije;  poboljšanje učinkovitosti i isplativosti prijevoza ljudi i tereta;  doprinos povećanju atraktivnosti i kvalitete urbanog okoliša i gradskog dizajna, za dobrobit građana, društva i gospodarstva u cjelini.</s><s>Politike i mjere koje su definirane unutar SUMP koncepta odnose se na sve modove i načine transporta, uključujući javni i privatni prijevoz, putnički i teretni transport, motorni i nemotorni transport, kretanje i parkiranje vozila.</s><s>Zajednički izazov za sve projektante koji sudjeluju u kreiranju SUMP-a je uvjeravanje lokalnih vlasti u dodanu vrijednost SUMP-a.</s><s>Glavni razlozi, odnosno prednosti korištenja SUMP-koncepata su (»Guidelines Developing and Implementing a Sustainable Urban Mobility Plan« ŠEltisĆ,  poboljšanje kvalitete života;</s>
<s> besprijekorna mobilnost i poboljšanje dostupnosti;  djelotvorna iskorištenost ograničenih resursa;  potpora javnosti;</s>
<s> učinkovito ispunjenje zakonskih obveza;  korištenje sinergije i povećanje relevantnosti;  kretanje prema novoj kulturi mobilnosti.</s><s>1.2.2 Alati za planiranje održive mobilnosti Među korisne i najvažnije alate za planiranje održive mobilnosti spadaju marketing održive mobilnosti, mjerenje SUMP efekata, apliciranje inovativnih mjera transporta i indikatori održive mobilnosti za gradove.</s><s>Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>Uspješne mjere održive mobilnosti određuju samo ljudi kojima su one i namijenjene.</s><s>Direktno i indirektno komuniciranje s korisnicima pokazuje transparentnost i spremnost uključivanja građana i drugih sudionika u razgovore koji se smatraju važnima.</s><s>CIVITAS inicijativa razvila je alat koji će lokalnim i nacionalnim vlastima pomoći u komuniciranju s korisnicima.</s><s>Sadrži različite materijale, vezane za razvoj strateškoga komunikacijskog plana, organizaciju događaja te izradu i širenje internetskih i tiskanih materijala.</s><s>Također pruža savjete kako privući potrošača kroz brendiranje i promociju proizvoda (»Marketing sustainable mobility« ŠEltisĆ, 2015).</s>
<s>Europska komisija razmatra Europski okvir podrške za provođenje projekata održive mobilnosti u gradovima država članica EU.</s><s>Razmatranje je usklađeno s Bijelom knjigom iz 2011. godine gdje je predloženo povećanje koordinacije između transportnih vlasti i prometne politike.</s><s>Uzimajući u obzir prethodno navedeno, interes o tome kako urbane mjere održive mobilnosti mogu biti iskorištene u svrhu doprinosa razvoju održivih prometnih aktivnosti pomaže kod istraživanja utjecaja tih mjera na socioekološke sustave.</s><s>Ove studije uglavnom se oslanjanju na mišljenja stručnjaka i dosadašnja iskustva s tog područja.</s><s>Cilj je razvoj zajedničke »tablice ocjena« za reakciju transportnog sustava na različite mjere.</s><s>Spomenuta tehnička napomena koristi u znanstvenoj literaturi trenutno dostupne informacije o bodovanju te na taj način istražuje učinke različitih urbanih mjera na planiranje održive mobilnosti na razini cijele Europe (»Quantifying the effects of sustainable urban mobility plans« ŠEltisĆ, 2015).</s><s>Stalno se razvijaju novi koncepti mobilnosti te se dodaju uspostavljenom skupu mjera koje gradovi koriste u stvaranju održivijih i ekološki prihvatljivih transportnih sistema na svojem području.</s><s>Ipak, mjere se moraju pažljivo primjenjivati, uz svijest o njihovim dodatnim čimbenicima koji mogu utjecati na različitu uspješnost u različitim gradovima.</s><s>Tide projekt razvio je vodič s 15 inovativnih prijevoznih mjera koje pokrivaju pet tematskih skupina.</s><s>Uključene su strategije određivanja cijena, nemotorizirani transport, menadžment za putničke informacije u prometu, električna mobilnost i organizacija javnog prijevoza.</s><s>Ulaz u svaku mjeru uključuje sve potrebne informacije, poput onih o svojstvima mjere, prednostima, najboljem načinu za provođenje, te primjere dobrih Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>županiju praksi iz tog područja (»TIDE toolbox – applying inovative transport measures« ŠEltisĆ, Svjetski poslovni savjet za održivi razvoj proveo je projekt održive mobilnosti pod nazivom Sustainable Mobility Project 2.0, koji u svojem sastavu sadrži razvoj sveobuhvatnog skupa pokazatelja održivoga kretanja za gradove.</s><s>U projektu sudjeluje šest gradova: Bangkok (Tajland), Campinas (Brazil), Chengdu (Kina), Hamburg (Njemačka), Indore (Indija) i Lisabon (Portugal).</s><s>Spomenuti indikatori baziraju se na SMART10 metodologiji koja će gradovima omogućiti standardiziranu procjenu njihovih sustava mobilnosti.</s><s>Također će im omogućiti praćenje razvoja sustava kroz određeno vremensko razdoblje te poboljšanja koja proizlaze iz korištenja novih praksi i politika mobilnosti.</s><s>Korištenjem ovog alata kroz određeno vremensko razdoblje pokazat će se koje mjere najučinkovitije utječu na određene pokazatelje te će se na taj način omogućiti odabir odgovarajućih mjera i za druge gradove (»Methodology and indicator calculation method for sustainable urban mobility« ŠEltisĆ, 2016).</s><s>Ovdje se također može spomenuti Alat za samoprocjenu SUMP-a, pod engleskim nazivom The SUMP Self-Assessment Tool, koji vlastima omogućuje procjenu sukladnosti njihovih SUMP koncepata sa smjernicama EU, tijekom razvoja plana i jednom kad je plan dovršen.</s><s>Ovaj alat sastoji se od 100 jasnih i transparentnih pitanja, koja slijede korake u ciklusu planiranja SUMP-a.</s><s>Rezultati pomažu u razumijevanju prednosti i nedostataka u procesu planiranja.</s><s>Alat je besplatan za korištenje (»The SUMP process« ŠEltisĆ, 2015).</s><s>1.2.3 Financiranje putem EU</s>
<s>EU nudi raznolike mogućnosti sufinanciranja.</s><s>Kohezijska politika EU obuhvaća  europske strukturne i investicijske fondove;  JASPERS – program koji pruža tehničku podršku u razvoju kvalitetnih projekata koje financiraju europski strukturni i investicijski fondovi, u novim članicama EU 10 SMART metodologija je skraćeni naziv za metodologiju čiji rezultati moraju biti specifični, mjerljivi, dostižni, relevantni i bazirani na vremenu.</s><s>Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>(Slovačka, Slovenija, Rumunjska, Poljska, Malta, Mađarska, Litva, Latvija, Grčka, Estonija, Češka, Cipar, Hrvatska, Bugarska);  INTERREG – organizacija koja podupire međuregionalnu suradnju i sufinancira projekte gdje javne vlasti iz različitih područja zajedno surađuju tri do pet godina;  URBACT III – organizacija koja podupire međuregionalnu suradnju te sufinancira stvaranje mreže gradova za razvoj integriranih rješenja uobičajenih urbanih izazova  inovativne aktivnosti u održivom urbanom razvoju.</s><s>Pod Europskom investicijskom bankom nalaze se (»Financiranje EU-a« ŠEltisĆ, b. d.):  krediti i jamstva;</s>
<s> ELENA – program koji pokriva 90 % tehničkih troškova za pripremu projekata povezanih s velikom energetskom učinkovitosti i obnovljivim izvorima energije;  JESSICA – program koji podržava održiv urbani razvoj kroz mehanizme financijskog inženjeringa;</s>
<s> Europski fond za energetsku učinkovitost.  LIFE – financijski instrument EU za okoliš i klimatska djelovanja;  financijski instrument za promicanje rasta, radnih mjesta i konkurentnosti kroz ciljana ulaganja u infrastrukturu na europskoj razini, zvan Connecting Europe Facility  Horizon 2020 – istraživački program EU, gdje svi projekti zahtijevaju suradnju najmanje tri zemlje;</s>
<s>Europska komisija podržava daljnji razvoj planiranja urbane održive mobilnosti, zajedno sa svim alatima i smjernicama za gradove te njihovu promociju.</s><s>Neki od projekata koje podržava EU su (»Alati Planova mobilnosti« ŠEltisĆ, 2015):  projekt EU CH4LLENGE;</s>
<s>CH4LLENGE projekt potiče praktičare mobilnosti na poboljšanje procesa prometnog planiranja i razvoja kvalitetnog SUMP koncepta.</s><s>Odnosi se na četiri izazova kao što su sudjelovanje, suradnja, izbor mjera te nadzor i evaluacija.</s><s>CH4LLENGE projekt obuhvaća inovativne SUMP projekte, široki spektar novih SUMP znanja te program obuke za praktičare mobilnosti (»CH4LLENGE – Addressing the four key challenges of sustainable urban mobility planning« ŠCH4LLENGEĆ, b. d.).</s><s>Partneri u CH4LLENGE projektu dijele se u dvije skupine, a to su gradovi koji sudjeluju u spomenutom projektu i tzv. partneri znanja (engl.</s><s>Knowledge partners).</s><s>Gradovi koji sudjeluju u projektu su (»CH4LLENGE Partners« ŠCH4LLENGEĆ, b. d.):  Budimpešta (Mađarska);</s>
<s>BUMP predstavlja kraticu za engleski naziv Boosting Urban Mobility Planning, odnosno poticajno planiranje urbane mobilnosti.</s><s>BUMP projekt urbanističkim, ekološkim i drugim stručnjacima osigurava znanje i vještine potrebne za uspješno planiranje urbane mobilnosti u gradovima i periurbanim područjima država partnerica.</s><s>Osim navedenog, ovaj projekt podržava gradove u razvoju vlastitih SUMP koncepata.</s><s>Događanja na 12 Tvrtka sa sjedištem u Grazu, čiji principi se odnose na prilagođene koncepte mobilnosti za ciljno orijentirana, ekonomična i održiva rješenja trenutnih problema mobilnosti.</s><s>13 Institut za prometne studije, smješten na Sveučilištu u Leedsu (Engleska).</s><s>14 Mreža europskih gradova i regija koje sudjeluju u stvaranju inovativnih i održivih transportnih rješenja.</s><s>Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>županiju nacionalnoj i međunarodnoj razini povezana s BUMP projektom omogućavaju vrijedne mogućnosti za sudionike s ciljem razmjene znanja i iskustava te omogućavaju sudionicima predstavljanje svojih inovativnih programa i učenje od tuđih.</s><s>BUMP trening paket namijenjen je urbanistima, ekolozima te tehničkim stručnjacima u gradovima čija populacija se kreće u rasponu od 40.000 do 350.000 stanovnika (»About BUMP« ŠBOOSTING URBAN MOBILITY PLANSĆ, b. d.).</s><s>Partneri uključeni u EU BUMP projekt su (»About BUMP« ŠBOOSTING URBAN MOBILITY  znanstveni park AREA u Trstu (Italija);  Zavod za prostorno uređenje u Dortmundu (Njemačka);  Klub za održivi razvoj civilnog društva u Sofiji (Bugarska);  Istraživački centar za energetske resurse i potrošnju u Zaragozi (Španjolska);  Agencija lokalne energetike ALBA u gradu Alba lulia (Rumunjska);  Agencija za energetiku Severn Wye, smještena u blizini Gloucestera (Engleska);  VIA ALTA15 (Republika Češka);</s>
<s> Regionalni centar zaštite okoliša za Srednju i Istočnu Europu u Szentendreu  Regionalni centar zaštite okoliša za Srednju i Istočnu Europu – ured u Varšavi Projekt EU Poly-SUMP</s>
<s>Projekt Poly-SUMP odnosi se na policentrično planiranje održive urbane mobilnosti te se temelji na razvoju takvih planova za policentrične regije.</s><s>Policentrične regije su područja koja karakteriziraju centri gdje su usluge, roba i potrebe za prijevozom raspršene u različitim gradovima.</s><s>Planiranje mobilnosti u takvim područjima može biti iznimno kompleksno, uzimajući u obzir da odjednom sudjeluje nekoliko općina, ponekad čak iz različitih zemalja.</s><s>Poly-SUMP projekt nudi metodologiju za prevladavanje prepreka 15 Češka projektno-inženjerska tvrtka koja naglašava koncentraciju ljudskog potencijala, znanja i iskustva na temelju čega svojim korisnicima pruža sveobuhvatni inženjering, projektiranje i tehničku podršku na području energetike, industrije, građevinarstva, transporta, ekologije i tehnologija za zažitiu okoliša.</s><s>Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>županiju i izgradnju konstruktivnog dijaloga između svih sudionika, čime se olakšava postizanje zajedničke vizije održive mobilnosti (»Welcome to Poly-SUMP« ŠPoly-SUMPĆ, b. d.).</s><s>Projekt se trenutno testira u šest regija koje su okarakterizirane kao policentrični centri  regija Marche u Italiji;</s>
<s>Poly-SUMP metodologija zasnovana je na uobičajenom SUMP procesu, uz određene proširene elemente namijenjene policentričnim regijama.</s><s>Sastoji se od tri koraka, a to su dobra priprema na temelju razumijevanja regije, izrada zajedničkog jezika i vizije te korištenje rezultata i izrada plana (»The Poly-SUMP Methodology« ŠPoly-SUMPĆ, b. d.).</s><s>Poly-SUMP projekt ima razvijene mnoge alate za političku podršku i trasportnu praksu  Poly-SUMP metodološke smjernice – temelje se na planiranju ciklusa za razvoj i provedbu SUMP-a te uče kako koristiti dokazane metodologije i pokrenuti razvoj učinkovitog SUMP koncepta za određenu policentričnu regiju;  alat za regionalni profil – izračunava razinu policentričnosti u profilu određenih regija  praktični vodič za buduće istraživačke radionice policentričnih regija – stvara zajednički jezik, viziju i tehniku na temelju koordinacije;  online anketa za sudionike buduće istraživačke radionice.</s>
<s>Projekt Tide odnosi se na engleski naziv Tidal River Development, a financira ga regija Sjeverno more Iterreg VB programa.</s><s>Implementiran je između 2010. i 2013. godine.</s><s>Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>Projekt je fokusiran na regiju Sjevernog mora, odnosno ušća pod jakim plimnim utjecajem, zaštićenih europskim direktivama.</s><s>Projekt se odnosi na ušća na njemačkim rijekama Elbe i Weser, na ušće rijeke Schelde u nizozemskom govornom području Nizozemske te ušće Humber u Ujedinjenom Kraljevstvu (»TIDE« ŠTIDE – Tidal River Slika 5 prikazuje alatni okvir Tide projekta.</s>
<s>Gradovi diljem svijeta provode različite projekte urbane mobilnosti koji su često povezani s poboljšanjem javnog prijevoza, uvjeta za šetnju te omogućavanjem biciklističkih objekata za bicikliste.</s><s>Međutim, čest nedostatak povratnih informacija definiran je kao neučinkovito rješenje.</s><s>Nakon suradnje i analize procesa u europskim gradovima, lokalne vlasti za održivost (ICLEI) u Europi su zajedno s različitim zainteresiranim stranama razvile projekt EcoMobility-Shift.</s><s>Ovaj projekt sadrži metodologiju za mjerenje performansi u urbanoj mobilnosti i donošenje odluka vezanih za područja koja je potrebno poboljšati.</s><s>Shift metodologija daje gradovima podršku u stvaranju i jačanju njihovih planova mobilnosti te razvoju akcijskih planova za provedbu integrirane urbane mobilnosti.</s><s>Sastoji se od 20 pokazatelja kojima se mjeri uspješnost održive urbane mobilnosti.</s><s>Ti pokazatelji svrstani su u tri osnovne skupine, a to su omogućivači, transportni sustavi i usluge te rezultati i utjecaji.</s><s>Mjere različite kvantitativne i kvalitativne aspekte, poput političke volje, razumijevanja korisničkih potreba, duljine biciklističke staze, pješačke infrastrukture, udaljenosti do javnog putničkog prijevoza, vozila koja ispuštaju nisku razinu ugljika, strukture i kvalitete zraka (»EcoMobility SHIFT« ŠEcoMobility A Program of ICLEI – Local Goverments for Gradovi u kojima je proveden projekt EcoMobility-Shift su (»EcoMobility SHIFT« ŠEcoMobility A Program of ICLEI – Local Goverments for SustainabilityĆ, b. d.):  Dundee (Ujedinjeno Kraljevstvo);</s>
<s>U razdoblju od 2011. do 2013. godine projekt Quest je razvio alate za upravljanje kvalitetom koji malim i srednjim gradovima pomažu u daljnjem razvoju njihovih politika i akcija održive mobilnosti.</s><s>Provedba projekta temelji se na vanjskom stručnjaku, tzv. Quest revizoru.</s><s>Alati su testirani te se provode u 46 gradova i 14 različitih zemalja, a to su Belgija, Bugarska, Republika Češka, Danska, Finska, Francuska, Njemačka, Mađarska, Italija, Litva, Nizozemska, Poljska, Portugal, Rumunjska, Slovenija, Španjolska, Švedska, Švicarska i Ujedinjeno Kraljevstvo.</s><s>Rezultati akcijskih planova Quest projekta uključuju prijedloge kratkoročnih i dugoročnih mjera za održivi transport, organizacijska poboljšanja za jačanje gradskoga kapaciteta.</s><s>Metode u ovom projektu mogu se koristiti kao stupnjevani proces koji dovodi do stvaranja održivog plana urbane mobilnosti.</s><s>Quest projekt pomaže gradovima provesti planove mobilnosti u stvarne izmjene modaliteta, određivanju prioriteta kod prijevoznih politika i daje odgovor kako povećati učinkovito korištenje namjenskog financiranja za te projekte.</s><s>Također je osnovana i tzv. Quest Akademija za osiguranje obuke, zaštitu, upotrebu i kvalitetu metodologije.</s><s>Glavni cilj akademije je osposobljavanje Quest revizora dijem cijele Europe (»QUEST project helps cities improve sustainable mobility policies & actions« ŠEltisĆ, 2014).</s>
<s>Cilj projekta Advance je poboljšanje urbanih transportnih sistema u europskim gradovima.</s><s>Gradovima i općinama pruža podršku na njihovu putu prema bolje održivoj urbanoj mobilnosti te im asistira kod razvoja njihovih SUMP koncepata.</s><s>Ovaj projekt razvija advizijski plan koji je osmislio interdisciplinarni tim stručnjaka za mobilnost, koji služi za procjenu kvalitete mobilnosti u gradovima (»Description« ŠADVANCE better Ciljevi projekta Advance su (»Objectives« ŠADVANCE better planning, better citiesĆ, b.  poboljšanje kvalitete SUMP-a;</s>
<s>Slika 6 prikazuje plan provedbe revizije za projekt Advance koji se sastoji od četiri faze.</s><s>Prva faza je razvoj prototipa revizijske sheme za projekt Advance.</s><s>Druga faza odnosi se na testiranje i daljnji razvoj revizijske sheme, a treća faza je njezina primjena.</s><s>Zadnja faza odnosi se na obuku vanjskih revizora na seminarima u Europi.</s><s>Slika 6: Plan provedbe revizije za projekt Advance Izvor: »Approach« ŠADVANCE better planning, better citiesĆ, b. d. Gradovi partneri u projektu Advance su (»Partner Cities« ŠADVANCE better planning,  Jugendburg (Austrija);</s>
<s>Projekt PUMAS nudi rješenja za izazove održive urbane mobilnosti kroz koordinaciju i razvoj SUMP koncepta u aplskom prostoru.</s><s>Partner ovog projekta je pet država iz alpskog prostora: Austrija, Francuska, Njemačka, Italija i Slovenija (»PLANING SUSTAINABLE REGIONAL – URBAN MOBILITY IN THE ALPINE SPACE« ŠCIVITASĆ, 2015).</s>
<s>Projekt Solutions nudi rješenja za sadašnje i buduće onečišćenje zemlje i voda.</s><s>Traga za novim i boljim rješenjima, alatima, metodama i modelima podrške u odlukama vezanim za zaštitu zemlje i voda.</s><s>Opći cilj projekta je proizvesti konzistentna rješenja za kemikalije i druge vrste rizika za europske vode, ekosustav i ljudsko zdravlje (»THE PROJECT« Slika 7 prikazuje pristup projektu Solutions.</s><s>Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>CIVITAS Inicijativa je platforma za razmjenu ideja i iskustava s područja održive urbane mobilnosti.</s><s>U nekim slučajevima izazovi su tehničke i logističke prirode, dok je u drugima potreban opsežan angažman građana kako bi se postigla promjena.</s><s>CIVITAS inicijativa trenutno ima više različitih projekata vezanih za održivu mobilnost, svrstanih u tri kategorije, a to su zajednički projekti ili »demonstracijski« projekti, istraživački projekti koji generiraju znanje te projekti podrške (»Exploring mobility solutions« ŠCIVITASĆ, b. CIVITAS gradovi prihvaćaju integrirani pristup planiranju koji obuhvaća sve načine i oblike prijevoza.</s><s>Njihov glavni cilj je pokazati kako je moguće održavati visoku razinu mobilnosti svih građana, nude visoku kvalitetu urbanog prostora i zaštitu okoliša kroz Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>županiju održive načine mobilnosti.</s><s>Radi se o integrativnom pristupu koji se temelji na suradnji, istraživanju, inovacijama i rezultatima.</s><s>U sklopu CIVITAS Inicijative razvijeno je osam tematskih kategorija koje predstavljaju »stupove« integrirane strategije za održivu mobilnost te okvir za planiranje i uspostavljanje partnerstva.</s><s>Svaki grad ima na raspolaganju set rješenja za mobilnost iz ovih kategorija, uzimajući u obzir lokalne prioritete.</s><s>Tematske kategorije su sljedeće (»An integrated approach to sustainable  ekološki čista goriva i vozila;</s>
<s>Lokalne inicijative održivoga kretanja ne poboljšavaju samo kvalitetu života za stanovnike, već zauzimaju globalnu dimenziju.</s><s>Četvrtina emisije CO2 u EU proizlazi iz transportnog sektora, od čega se 40 % odnosi na gradski prijevoz.</s><s>Potražnja za mobilnosti sve više raste, pa su rješenja za štetne emisije i fosilna goriva postala prioritet.</s><s>U EU se troškovi onečišćenja povezanih s transportom kreću u iznosu od 160 milijardi eura godišnje.</s><s>Održivi načini transporta svoje prednosti daju kroz razne socijalne i ekološke faktore (»An integrated approach to sustainable mobility« ŠCIVITASĆ, b. d.).</s>
<s>Namjena projekta Endurance je pomoć gradovima i regijama u razvoju njihovih SUMP koncepata kroz olakšavanje umrežavanja, učenja te razmjene iskustava i najboljih praksi u svim zemljama.</s><s>Ovaj projekt završen je u travnju 2016. godine, nakon tri godine Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>županiju trajanja (»ENDURANCE: EU-wide establishment of enduring national and European support networks for sustainable urban mobility« ŠENDURANCE European SUMPCiljevi postavljeni tijekom trajanja projekta (»Objectives« ŠENDURANCE European  osiguranje trajnih nacionalnih SUMP koncepata u svim državama EU;  osiguranje trajne i integrirane europske SUMP revizije i obuke;  uključenje 250 europskih gradova u prihvaćanje i implementaciju SUMP koncepata;  podizanje svijesti o održivoj urbanoj mobilnosti i njezinim prednostima na nacionalnoj i europskoj razini.</s>
<s>Dugoročni strateški ciljevi (2020. godina) uključuju (»Objectives« ŠENDURANCE  uspostavljanje SUMP koncepata kao glavne urbane politike, prihvaćene na lokalnoj, nacionalnoj i europskoj razini;</s>
<s> u 400 od 483 europska grada, s populacijom iznad 100.000 stanovnika potrebno je smanjiti modalni udio automobila na prosječnih 5 %.</s>
<s>Kroz teorijske osnove dotakli smo se teme zakonodavstva EU, Europske platforme za održivu mobilnost i SUMP-a kako bismo dobili pobliži uvid u zahtjeve i očekivanja na EU razini.</s>
<s>Kroz zakonodavstvo smo se fokusirali na usluge inteligentnog transporta, sigurnost na cestama, »zelena« vozila i gorivo, biciklizam i motorizam, okoliš te općenite činjenice o urbanoj mobilnosti.</s><s>Usluge inteligentnog transporta imaju jasno određene direktive vezane za upotrebu ITS-a u svrhu povećanja kvalitete prometa i života u urbanim područjima.</s><s>Sigurnost na cestama podijeljena je u tri dijela.</s><s>Prvi dio je analiza planiranja aspekata i fromata strategija koja govori o preliminarnoj analizi i dobrim praksama Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>županiju planiranja sigurnosti na cestama za sve države članice.</s><s>Drugi dio odnosi se na analizu sadržaja akcijskog plana, odnosno konkretne postupke koji se mogu poduzeti u svrhu povećanja sigurnosti prometa na cestama.</s><s>Treći dio je vodič za sigurnost koji prikazuje razvijanje sigurnosti prometa u EU i postavljene strateške ciljeve za ovo područje zakonodavstva.</s><s>Pregledom zakonodavstva za »zelena« vozila i gorivo zaključili smo kako je zakonodavstvo s tog područja veoma opširno.</s><s>Fokusirali smo se na financijske poticaje za »čista« i energetski učinkovita vozila, čisti pogon za transport koji pojašnjava alternativna goriva i prioritetna područja za djelovanje EU, standarde smisija CO2 za laka vozila, »čista« i energetski učinkovita vozila, standarde učinaka emisija za nove osobne automobile te benzin, dizelsko ulje i plin kao goriva gdje su istaknute njihove karakteristike.</s><s>Kod dijela biciklizam i motociklizam objasnili smo vrste takvih vozila te njihov pogon.</s><s>Zakonodavstvo vezano za okoliš uglavnom se fokusiralo na probleme i izazove koje bi zeleni transport trebao riješiti te instrumente i politike koje će taj transport učiniti zelenim.</s><s>Dotaknuli smo se općenitih informacija o urbanoj mobilnosti, objasnili politiku i političke ciljeve urbane mobilnosti, trendove i sve što će budući razvoj zahtijevati.</s>
<s>U teorijskim osnovama smo također definirali određene pojmove kao što su Europska platforma za održivu mobilnost, SUMP, smjernice za razvoj SUMP-a i njegove alate te financiranje putem EU.</s><s>Europska platforma podržava konkurentne i štedljive sustave mobilnosti kroz poticanje na razvoj SUMP-a kroz dane smjernice i istaknute prednosti uvođenja SUMP-a u gradove država članica.</s><s>Među korisne i najvažnije alate za planiranje održive mobilnosti spadaju marketing održive mobilnosti, mjerenje SUMP efekata, apliciranje inovativnih mjera transporta i indikatori održive mobilnosti za gradove koje smo već pobliže objasnili.</s><s>Također smo napravili pregled mogućnosti financiranja putem Kohezijske politike EU, Europske investicijske banke i drugih načina financiranja projekata održive mobilnosti kroz EU.</s><s>Prikazali smo nekoliko različitih provedenih projekata diljem država članica EU, prednosti koje su ti projekti donijeli gradovima koji sudjeluju i konačne rezultate projekata.</s><s>Na taj način smo se približili EU, njezinim propisima i zahtjevima glede održive mobilnosti te načinu na koji EU zahtijeva razvoj novih i budućih članica.</s><s>Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>Rad se sastoji od pregleda literature (europskih direktiva i zakona vezanih za održivu mobilnost), pregleda dobrih primjera iz prakse u Republici Sloveniji te osmišljavanja prijedloga za uvedbu održive mobilnosti u razvojnu strategiju Varaždinske županije.</s><s>Pregled literature koji omogućuje pobliže teorijsko upoznavanje s problematikom izvest ćemo pomoću deskriptivne metode te prikupljanjem skupa svih potrebnih podataka iz zakododavstva EU.</s><s>Kod prikupljanja podataka uključit ćemo i deduktivnu metodu te metodu kompilacije.</s><s>Prikupljene podatke je potrebno analizirati i svrstati u srodne skupine, što ćemo postići metodama analize i deskripcije.</s><s>Za pregled i opis primjera iz prakse također ćemo koristiti metodu deskripcije.</s><s>Zadnji dio odnosi se na osmišljavanje prijedloga za uvođenje održive mobilnosti u razvojnu strategiju Varaždinske županije, što ćemo postići na podlozi prethodne analize podataka i pregleda literature te primjera iz prakse.</s>
<s>Izvori informacija su uglavnom internetske stranice, poput internetskih stranica Eltis organizacije, European Commission gdje smo preuzeli većinu direktiva i zakona EU, Slovenske platforme za održivu mobilnost, internetske stranice Smart City Maribor te stranice gradova Koprivnice, Varaždina i Varaždinske županije, službene internetske stranice EU projekata povezanih s održivom mobilnošću i službene internetske stranice CIVITAS Inicijative.</s><s>Dio podataka također smo pridobili putem osobnoga kontakta s organizacijama koje posjeduju odgovarajuće podatke.</s><s>Putem elektroničke pošte ćemo kontaktirati županijske vlasti i Razvojnu agenciju Sjever, koja je zadužena za razvoj Varaždinske županije kao sjeverozapadnog dijela Republike Hrvatske, gdje očekujemo daljnje upute vezane za ovu tematiku na području Varaždinske županije.</s><s>Cilj diplomskoga rada je pregled svih europskih direktiva i primjera iz prakse, vezanih za održivu mobilnost te osmišljavanje prijedloga za uključivanje održive mobilnosti u razvojnu strategiju Varaždinske županije.</s><s>Interesira nas dakle kakve su europske direktive glede održive mobilnosti, na koji način funkcioniraju u praksi i je li održivu mobilnost moguće uvrstiti u razvojnu strategiju Varaždinske županije.</s><s>Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>Namjena rada je osmišljavanje prihvatljivih prijedloga za uključivanje održive mobilnosti u razvojnu strategiju Varaždinske županije, kako bi se županija priključila ostalim hrvatskim gradovima koji sudjeluju u sličnim projektima te time razvila bolje okružje i uvjete za život svojih stanovnika.</s>
<s>Postavljenu hipotezu dokazat ćemo pregledom trenutnog prometnog i transportnog stanja u Varaždinskoj županiji te stanja mobilnosti.</s><s>Također ćemo kontaktirati županijske vlasti i Razvojnu agenciju Sjever, u svrhu dobivanja podataka o budućim planovima za Varaždinsku županiju na području održive mobilnosti.</s><s>Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>Rješenja uključuju rezultate pregleda trenutnog stanja u Republici Hrvatskoj, Republici Sloveniji i samoj Varaždinskoj županiji te analizu svih prikupljenih podataka.</s><s>Na koncu će se formirati prijedlozi za uvođenje prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u razvojnu strategiju Varaždinske županije.</s>
<s>Postoje određene različitosti u opsegu i praksi prostornoga planiranja za svaku pojedinu državu uključenu u proces planiranja urbane mobilnosti.</s><s>U ovom poglavlju kratko ćemo opisati trenutno stanje na području prostornog planiranja održive urbane mobilnosti za Republiku Sloveniju i Republiku Hrvatsku.</s><s>3.1.1 Republika Hrvatska</s>
<s>U Republici Hrvatskoj ne postoji zakonska definicija SUMP koncepta, nacionalne smjernice za njegovu pripremu niti pak povezanost s nacionalnim izvorima financiranja.</s><s>Ipak, definirani su ciljevi održivosti i politička potpora za SUMP, ali su sudjelovanje javnosti i tehničke mogućnosti za pripremu veoma ograničene.</s><s>U 2014. godini se na Fakultetu prometnih znanosti u Zagrebu provela javna rasprava vezana za SUMP koncept i projekte, gdje se utvrdilo kako postoji nedostatak koordinacije između lokalne, županijske i državne razine.</s><s>Polovica ispitanika tvrdi kako u njihovoj lokalnoj zajednici ne postoje planovi održive urbane mobilnosti.</s><s>Uzimajući u obzir podršku na razini EU kako bi se olakšao razvoj SUMP-a, ispitanici su kao najvažnije faktore istaknuli financijsku podršku te razvoj i razmjenu najboljih praksi o održivoj urbanoj mobilnosti (»Croatia« Gradovi Republike Hrvatske koji sudjeluju u konceptu SUMP su (»Croatia« ŠEltisĆ, 2015): Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>Glavni grad Republike Hrvatske Zagreb tek planira novo, inovativno i uspješno planiranje održive urbane mobilnosti.</s><s>Grad Sisak je kao cilj postavio modernizaciju dijela autobusnog voznog parka u okviru prometnog sustava, a kako bi se to postiglo, gradske vlasti su 2016. godine počele razvijati SUMP, uz potporu Europske banke za obnovu i razvoj.</s><s>Fakultet prometnih znanosti i Odjel za gradski prijevoz izradili su tri projekta, koja financira Sveučilište u Zagrebu (»Croatia« ŠEltisĆ, 2015):  razvoj plana održive urbane mobilnosti (2013. – 2014.);  analiza uloge javnog prijevoza u održivoj urbanoj mobilnosti (2014.);  procjena utjecaja strategija i mjera za održivi promet u gradovima (2015.).</s>
<s>Prema podacima iz 2012. godine, svaki treći stanovnik u Republici Hrvatskoj danas posjeduje osobni automobil, što čini 336 registriranih osobnih vozila na 1.000 stanovnika.</s><s>Tako velik broj motornih vozila u prometu ima štetan utjecaj na okoliš.</s><s>Mjere potrebne za sprječavanje štetnog utjecaja su uvođenje vozila s katalizatorom, »pomlađivanje« voznog parka te korištenje kvalitetnih goriva kao pogona za vozila.</s><s>Provođenjem ovih mjera štetne emisije stakleničkih plinova su smanjene, u odnosu na 1990. godinu.</s><s>Emisije ugljikova monoksida (u nastavku CO) su smanjene za 70 %, NOx za 22 % te olova (u nastavku Pb) za 94 %.</s><s>Međutim, u tom istom razdoblju ukupni broj vozila povećao se za 52,4 %, od toga je 80,4 % osobnih vozila, 2,2 % teških teretnih vozila, 7,2 % lakih teretnih vozila i 10,2 % mopeda i motocikala.</s><s>Također je zabilježena povećana potrošnja goriva u cestovnom prometu, u iznosu od 62 %.</s><s>Uzimajući u obzir pojedinačnu potrošnju goriva, u proteklom je razdoblju dizelsko gorivo dvostruko više zastupljeno od benzina.</s><s>Posljedica toga je povećani udio lebdećih čestica i dušikova (IV) oksida (u nastavku SO2).</s><s>S druge strane, potrošnja ukapljenog plina i tekućih biogoriva je pala zbog Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>županiju povećane cijene plina i smanjenja korištenja biogoriva u javnom prijevozu (»Onečišćenje zraka iz cestovnog prometa« Šenergetika-netĆ, 2012).</s><s>Slika 8 prikazuje relativne ukupne emisije onečišćujućih tvari u Republici Hrvatskoj za razdoblje od 1990. do 2015. godine i scenarij s mjerama za 2020. godinu.</s><s>U obzir su uzeti NOx, SO2, nemetanski hlapljivi organski spoj (NMVOC) i amonijak (NH3).</s><s>Slika 8: Ukupne emisije onečišćujućih tvari Republici Hrvatskoj Izvor: »Republic of Croatia 2017 Informative Inventory Report (1990 – 2015) ŠAgencija za zaštitu okolišaĆ, 2016</s>
<s>Buhin u svome radu navodi kako je planiranje održive mobilnosti u Hrvatskoj prije svega usmjereno na gradove, dok se održiva mobilnost u ruralnim područjima zanemaruje.</s><s>U 2011. godini, prometni sektor u Republici Hrvatskoj odgovoran je za 20 % emisija stakleničkih plinova, a sam cestovni promet za 95 % je pridonio ukupnim emisijama plinova u prometu.</s><s>Nacionalne prognoze iz Energetske strategije predviđaju rast tih emisija u razdoblju od 2012. do 2025. godine, čak i uz provođenje određenih mjera Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>županiju smanjenja.</s><s>Najveći problem zagađenja zraka u Hrvatskoj su lebdeće čestice čiji glavni izvor je upravo promet.</s><s>Osim navedenih štetnih emisija stakleničkih plinova, javljaju se i drugi problemi, kao što je nestanak prirodnih staništa za biljne i životinjske vrste, prouzrokovan gradnjom cesta i komunikacijskih veza.</s><s>Nacionalne prognoze također predviđaju da će, prema scenariju energetske učinkovitosti, potrošnja energije u Buhin također navodi kako se, osim okolišnih problema, javljaju i drugi problemi u hrvatskom prometu, poput loše kvalitete i održavanja javnog prijevoza, manjka udobnih načina prijevoza, nemogućnosti multimodalnog prijevoza, manjka ekološki prihvatljivih i sigurnijih prijevoznih sredstava te manjka pouzdanih prometnih veza između i unutar različitih regija.</s><s>Strategija prometnog razvoja izrađena je s ciljem razvoja učinkovitog i održivog prometnog sustava u Republici Hrvatskoj.</s><s>Sve mjere usklađene su s propisima  osiguranju interoperabilnosti sustava;  povećanju razine uslužnosti u prometnom sektoru;  unaprjeđenju energetske učinkovitosti;  osiguranju financijske održivosti;</s>
<s> unaprjeđenju dostupnosti i socijalne uključenosti;  unaprjeđenju razdiobe vidova prometa u korist javnog prijevoza;  unaprjeđenju ekološki prihvatljivih i alternativnih vidova prijevoza;  osiguranju kvalitete usluge.</s>
<s>Također je potrebno napomenuti kako je planiranje održive mobilnosti u Hrvatskoj prije svega usmjereno na gradove, dok se održiva mobilnost u ruralnim područjima zanemaruje (Buhin, 2015).</s>
<s>Adria.</s><s>Move IT! projekt sufinancira IPA jadranski CBC program 2007-2013, a okupio je jadranske primorske gradove koji su se suočavali s pitanjima vezanim za mobilnost zbog specifičnih povijesnih i prostornih okolnosti.</s><s>Zagušenja prometa rezultat su povijesne baštine takvih gradova koji nisu dizajnirani za korištenje automobila niti naglo povećanje broja stanovnika u ljetnim turističkim sezonama.</s><s>Motiv za pokretanje projekta bio je zajednički razvoj učinkovitih, ekološki prihvatljivih, sigurnih i zdravih transportnih rješenja koja će poticati održivi transport, kvalitetu života i socioekonomsku koheziju projektnog područja te na taj način biti primjer za druge jadranske lokalne vlasti.</s><s>Zajednička akcija projektnih partnera kroz zajedničku je strategiju povećala učinkovitost projekta.</s><s>Bilo je potrebno kombinirati teritorijalni potencijal i karakteristike s kapacitetom lokalnih sudionika.</s><s>S ciljem promicanja održive mobilnosti, u partnerskim gradovima provedeni su mali pilot-projekti, koji su se usmjerili na poticanje biciklizma i alternativnih prometnih kanala (»Adria.</s><s>Move IT!</s><s>Project« ŠDalmatia AeternaĆ, b. d.).</s><s>CIVITAS DynŽmo je ambiciozni projekt sa strateškim značenjem za održivo planiranje mobilnosti u četiri dinamična europska grada.</s><s>To uključuje dva vodeća grada – Aachen u Njemačkoj i Gdyniju u Poljskoj, te dva grada za učenje – Mallorcu u Španjolskoj i Koprivnicu u Hrvatskoj.</s><s>Misija ovog projekta je jačanje održive mobilnosti kroz promicanje nezagađujućih načina života, poticanje socijalne interakcije i suradnje na temelju novih medija te provedbu integrirane implementacije inovativnih usluga prijevoza za građane svih dobnih skupina.</s><s>Strateški ciljevi projekta su razvoj Mobility 2.0 sustava i usluga kroz implementaciju 2.0 tehnologija, rješenja za elektropokretljivost građana, korištenje novih električnih i hibridnih vozila i uključivanje dinamičnog dijaloga građana za planiranje mobilnosti i poboljšanje usluga (»CIVITAS DynŽmo« ŠCVITAS Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>Specifični ciljevi dijele se na četiri razine (»CIVITAS DynŽmo« ŠCVITAS InitiativeĆ, b. d.):  strateška razina: razvoj kulture za interaktivno planiranje mobilnosti u kojem mogu sudjelovati građani i drugi sudionici;</s>
<s> tehnička razina: korištenje čistih, energetski učinkovitih i električnih vozila te naprednih informacijskih i komunikacijskih sustava (ICT) i ITS sustava kao osnove za inovativne transportne usluge;</s>
<s> uslužna razina: izložiti građane i putnike u gradovima novim uslugama mobilnosti;  europska razina: omogućavanje političarima i tehničkim donositeljima odluka iz CIVITAS DynŽmo gradova da aktivno doprinose razmjeni znanja i učenju kroz ljetne škole i obuke, razvijajući centre za kompetentnost za održivo urbanističko planiranje i elektromobilnost.</s>
<s>Projektantski konzorcij sastoji se od 28 partnera iz četiri grada koji sudjeluju u projektu.</s><s>Podržava ih Unija baltičkih gradova za okoliš (engl.</s><s>Union of the Baltic Cities Commission on Environment), Rupprecht konzulat u Njemačkoj i Sveučilište Lund u Švedskoj (»CIVITAS DynŽmo« ŠCVITAS InitiativeĆ, b. d.).</s><s>Gradovi koji sudjeluju u konceptu SUMP-a Već smo prethodno spomenuli četiri hrvatska grada koja rade na razvoju održive mobilnosti.</s><s>To su Dubrovnik, Umag i Novigrad, u okviru projekta Adria.</s><s>Move IT!.</s><s>Ovim gradovima može se dodati i Općina Lopar.</s><s>U okviru projekata CIVITAS DynŽmo i EU CH4LLENGE na razvoju održive mobilnosti radi i grad Koprivnica.</s><s>Dubrovnik se suočava s problemima kao što su prekomjerna upotreba automobila, zastoji na gradskim prometnicama, neuređene biciklističke i pješačke staze te nedostatak parkirnih mjesta.</s><s>S programom IPA jadranske prekogranične suradnje i projekta Adria.</s><s>Move IT! izrađen je lokalni Plan mobilnosti za pronalazak rješenja problema u prometu, instalirana je suvremena urbana oprema kod Sportskog centra u Gospinom polju i na ulazu u park-šumu kod Rašice.</s><s>Također, kod Sportskog centra i u blizini gradske jezgre instalirani su držači za bicikle, obnovljene su i označene pješačke i Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>županiju biciklističke staze.</s><s>Staza koja povezuje stambeno-turističko područje Gorica Sv. Vlaho s park-šumom Velika i Mala Petka obnovljena je i opremljena pločama, odnosno signalizacijom, a staza u park-šumi Petka je prvi primjer korištenja prirodnih i ekološki održivih materijala.</s><s>Zahvaljujući sufinanciranju IPA jadranskog CBC programa, Dubrovnik sada posjeduje prvi, 3,5 km dugačak pješački i biciklistički put koji povezuje stambenoturističko područje sa sjeverozapadnim dijelom grada (»Adria.</s><s>Move IT!« ŠDalmatia Grad Umag izabrao je izgradnju biciklističke staze Umag – Ungarija, koja povezuje stambeno naselje Komunela s uslužnim, komercijalnim i proizvodnim aktivnostima u poslovnoj zoni Ungariji.</s><s>Projekt je osmislila organizacija za dizajn i savjetovanje iz Pule, naziva VIA ING d.o.o.</s><s>Asfaltni put, širine 2,50 m i duljine 921 m, opremljen je prometnom i informacijskom signalizacijom (»Adria.</s><s>Move IT!« ŠDalmatia AeternaĆ, b. d.).</s><s>U Novigradu, kao dio projekta Adria.</s><s>Move IT!, izgrađene su dvije pješačke i biciklističke staze duljine preko 11 km, Dalja – Mareda – Pineta – Karpinjan i Kršin – stancija Vinjeri – Novigrad staze.</s><s>Putevi prolaze kroz lijepe šumske predjele, vinograde i polja.</s><s>Rezultat toga je visoka razina sigurnosti u cestovnom prometu i povezanost urbanog područja s okolnim turističkim, sportskim i seoskim aktivnostima.</s><s>Novigrad je tako pridobio poticaj za planiranje održive mobilnosti što je dovelo do smanjenja vozila u prometu Pilot-projekt Općine Lopar obuhvaća dvije lokacije: izgradnju pješačke i biciklističke staze na već postojećem putu koji povezuje Sveti Rok i Jaminu.</s><s>Svrha toga je preseljenje pješaka i biciklista iz središta prema Geoparku otoka Raba, izbjegavajući zagušenja u cestovnom prometu.</s><s>Instalirane su info-točke i kante za smeće te točke mirovanja.</s><s>Staza je široka 2,5 m i dugačka 500 m. Kružna ruta namijenjena je turističkom vlaku kako bi se lakše pristupilo plažama u Loparu i kako bi se očuvali prirodni resursi, odnosno ograničilo korištenje vozila (»Adria.</s><s>Move IT!« ŠDalmatia AeternaĆ, b. d.).</s><s>Projekt CH4LLENGE bavi se savladavanjem prepreka u izradi SUMP-a, a grad Koprivnica u ovom projektu ima status grada koji slijedi primjere dobrih praksi.</s><s>U sklopu projekta Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s> razvoj kurikuluma održivog prometa za koprivničko sveučilište;  program zajedničkoga korištenja električnih gradskih automobila.</s><s>Grad Koprivnica želi razviti prvi sustav javnog prijevoza koji povezuje željeznički i autobusni regionalni javni prijevoz i novi javni prijevoz u samom gradu.</s><s>To će biti prvi integrirani javni prijevoz u takvom gradu u regiji.</s><s>Sustav se sastoji od integrirane usluge regionalnih prijevoznika i izbora atraktivnih i inovativnih novih načina prijevoza (električni autobusi, gradska željeznica i biciklistički sustav za studente sveučilišnoga kampusa) (»Planiranje sustava javnog prijevoza« ŠGrad KoprivnicaĆ, b. d.).</s><s>SUMP povezuje interakcijske, participacijske i evaluacijske principe kako bi zadovoljio sadašnje i buduće potrebe stanovnika za mobilnošću te osigurao bolju kvalitetu života u gradu i okolici.</s><s>Cilj takvog plana u Koprivnici je stvaranje održivog prometnog sustava kroz dostupnost poslova i usluga, poboljšanu sigurnost i zaštitu, smanjenje emisija stakleničkih plinova, zagađenja i potrošnje energije, povećanje ekonomičnosti i učinkovitosti u teretnom i putničkom prometu te povećanje kvalitete i atraktivnosti gradskog života (»Plan održive gradske mobilnosti (SUMP) za grad Koprivnicu« ŠGrad Sveučilišni kampus zapravo je javni prostor niske emisije stakleničkih plinova u programu Novo lice Koprivnice.</s><s>To znači da sve će sve izgrađene zgrade biti energetski efikasne, energetskog razreda A+ (pasivne zgrade) ili razreda A. Kako bi se smanjio štetan utjecaj prometa na okoliš, potrebna su niskoenergetska prometna rješenja.</s><s>To je jednostavnije postići u kampusu koji je prostorno dovoljno ograničen.</s><s>Korisnici su također idealna skupina jer se radi o aktivnim mladim ljudima, budućim donositeljima odluka.</s><s>Svojim prometnim navikama dugoročno će utjecati na svoj život i život okoline, pa je potrebno Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>Planovi za održivu mobilnost da te navike budu što više održive.</s><s>Širi cilj mjere je oblikovanje prometnoga koridora, s kampusom kao prostorom održive mobilnosti u sredini (»Sveučilišni kampus nulte Osnovni dio mjere javnog prijevoza niske emisije CO2 je primjena nove tehnologije.</s><s>Korištenje električnih autobusa nikada prije nije bilo isprobano u Hrvatskoj.</s><s>Ovo osigurava mogućnost za proučavanje pogodnosti elektromobilnosti na razini malih gradova.</s><s>Prije svega, radi se o testiranju korištenja električnih vozila, efikasnosti baterija, održavanja i skladišenja.</s><s>Evaluacija zadovoljstva korisnika ove usluge pruža dovoljno podataka za moguće širenje ove prakse na širu međunarodnu regiju (»Javni prijevoz niske emisije CO2 u Koprivnici« ŠGrad KoprivnicaĆ, b. d.).</s><s>Sveučilište u Koprivnici prva je obrazovna ustanova u jugoistočnoj Europi koja nudi programe planiranja čiste gradske mobilnosti te se na taj način omogućava obrazovanje prometnih profesionalaca u ovoj regiji zemlje.</s><s>Stečena znanja doprinose promjeni načina prometnog planiranja u EU i drugim zemljama (»Izrada kurikuluma čiste gradske mobilnosti za Sveučilište u Koprivnici« ŠGrad KoprivnicaĆ, b. d.).</s><s>Uvođenjem električnih vozila u postojeći vozni park grada Koprivnice, gradskih ustanova i poduzeća te povezivanjem svih vozila u zajednički sustav korištenja, može se omogućiti mjerenje svih poboljšanja, a iskustvo prenijeti drugim poduzećima u regiji.</s><s>Sustav zajedničkoga korištenja automobila inovativan je i s organizacijske i tehničke strane.</s><s>Potrebno je dokazati financijske i okolišne prednosti kako bi se praksa prenijela i u druge regije.</s><s>Sustavom upravlja računalni program koji povezuje grad Koprivnicu i gradske ustanove te poduzeća.</s><s>Osim toga, ova praksa smatra se prvim korakom uspostavljanja infrastrukture za korištenje električnih vozila u Hrvatskoj te potiče nabavku ovakvih vrsta vozila (»Sastav zajedničkog korištenja električnih automobila« ŠGrad KoprivnicaĆ, b. d.).</s>
<s>Krajem 2013. godine Sveučilište u Zagrebu donijelo je odluku da se Fakultetu prometnih znanosti dodijele sredstva za pojedine odobrene projekte, a među njima se nalazio i Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>županiju projekt Razvoja planova održive urbane mobilnosti.</s><s>Svrha ovog projekta bila je proširenje znanja o ponašanju sudionika u urbanim kretanjima te informacije o prometnom sustavu u Republici Hrvatskoj, na temelju kojeg se trebalo promijeniti sljedeće (»Planovi održive urbane mobilnosti – SUMP«, 2014):  tradicionalni strategijski pristup u integralno prometno-prostorno planiranje;  smanjenje upotrebe osobnih vozila po stanovniku i poticaj na održive načine kretanja;</s>
<s> povećanje kvalitete života u gradovima kroz povećanu mobilnost te prostornu, energetsku, ekološku i ekonomsku učinkovitost;  smanjenje negativnog utjecaja prometa na okoliš;  povećanje sigurnosti prometnog sustava;  povećanje socijalne jednakosti u urbanoj mobilnosti.</s><s>U okviru samog projekta planirane su sljedeće aktivnosti (»Planovi održive urbane  izrada smjernica za planove održive mobilnosti u hrvatskim gradovima;  brojanje biciklističkog prometa;</s>
<s> brojanje zaposjednutosti osobnih vozila;  brojanje osobnih vozila na karakterističnim presjecima;  snimanje GPS putanja osobnih vozila, bicikala i vozila javnoga gradskog prijevoza;  skupljanje podataka o emisijama polutanata i razini buke;  prikupljanje i analiza parametara prometnog toka osobnih vozila, bicikala i vozila javnoga gradskog prijevoza u jutarnjem vršnom periodu radnog dana;  prikupljanje, sistematiziranje i analize svih čimbenika koji utječu na urbanu mobilnost.</s>
<s>Pilot-istraživanja provedena su u gradu Zagrebu, tijekom prvog polugodišta 2014. godine.</s><s>Rezultati ovog projekta mogu biti odličan temelj za izradu planova održive urbane mobilnosti za sve gradove, uključujući i Zagreb.</s><s>Primjenom SUMP-a uspješno se utječe na načinsku raspodjelu putovanja te se uspješno postižu postavljeni ciljevi (»Planovi održive urbane mobilnosti – SUMP«, 2014).</s><s>Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>Rezultatima se također dobio bolji uvid u teme koje takvi planovi moraju sadržavati i obrađivati te koja područja mobilnosti se moraju dovoditi u pitanje u hrvatskim gradovima.</s><s>Naziv tema i njihov postotni udio u planovima održive urbane mobilnosti za Republiku Hrvatsku naveden je u Tablici 2. Tablica 2: Teme i njihov udio u planovima održive urbane mobilnosti Pješačenje i biciklizam</s>
<s>Usklađenost urbanog razvoja i namjena zemljišta Sheme ograničavanja pristupa (zelene zone, zone sa smanjenim emisijama ispušnih plinova i naplata zagušenja</s>
<s>Usklađenost s prometnim planovima na županijskoj, nacionalnoj i EU razini Načini sudjelovanja građana i ostalih sudionika Pristupačnost, socijalna uključenost (mladi, stari, osobe s invaliditetom) Postupci za evaluaciju, vrednovanje plana Izvor: »Planovi održive urbane mobilnosti – SUMP«, str. 12, 2014 3.1.2 Republika Slovenija</s>
<s>U Republici Sloveniji ne postoji pravni propis koji bi lokalne vlasti prisilio na implementaciju SUMP-a, no u posljednjem desetljeću je koncept razvijen uglavnom kroz EU projekte.</s><s>Slovenski stručnjaci su SUMP testirali kroz tri razine, a to su preporučena veličina grada od strane EU (100.000 +), mala općina i regija.</s><s>Koncept se na svakoj razini pokazao uspješnim.</s><s>SUMP prilagođen razini regije razvijen je samo za područje Nove Gorice, dok su svi ostali SUMP koncepti razvijeni za općine.</s><s>Ministarstvo infrastrukture, odgovorno za gradski transport, prije nekoliko godina je prepoznalo vrijednost SUMP koncepta te su ga podržali na više razina.</s><s>Aktivnost koja je prioritet za vlasti je razvoj nacionalne platforme za održivu mobilnost.</s><s>Ministarstvo infrastrukture također je Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>županiju osnovalo kohezijske fondove koji služe kao izvor financiranja za razvoj SUMP-a u gradovima te provedbu svih mjera održive mobilnosti na temelju tog koncepta.</s><s>2015. je godina početka ovog programa, koji je sufinanciran operativnim planom za implementaciju Europske kohezijske politike tijekom 2014. – 2020. godine.</s><s>Kroz 2014. i 2015. godinu više od 60 različitih stručnjaka i savjetnika osposobljeno je za razvoj SUMPa, dok je kroz 2016. godinu razvijeno 60 SUMP projekata te je provedena revizija za tri postojeća SUMP projekta.</s><s>Na takav način će sve općine s većim i srednjim urbanim centrima razviti svoje SUMP projekte do ljeta 2017. godine.</s><s>Zajednički cilj navedenih aktivnosti je implementacija SUMP koncepta kao redovite prakse planiranja održive urbane mobilnosti u Sloveniji (»Slovenia« ŠEltisĆ, 2015).</s><s>Gradovi i regije u Republici Sloveniji koji rade na razvoju SUMP koncepta su (»Slovenia«  Ljubljana (2012.) – u okviru projekta CIVITAS ELAN;  Ljutomer (2012.) – u okviru nacionalnog projekta; Analiza održive mobilnosti u Republici Sloveniji Sam pristup Republike Slovenije u EU je zbog nepripremljenosti na njegove posljedice podigao cestovni promet u državi na 70 %.</s><s>Uz to su se pojavili i drugi negativni utjecaji prometa, pa je Ministarstvo za promet pripremilo Rezoluciju o prometnoj politici RS.</s><s>Prvi cilj bio je strateško uređivanje mobilnosti.</s><s>Ostali temeljni ciljevi prometne politike bili su  osiguranje zadovoljavajuće razine mobilnosti;  učinkovita opskrba gospodarstva;</s>
<s> racionalna upotreba prometne infrastrukture;  sigurnost i učinkovitost prometnog sustava; Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s> zaštita prirodnog i kulturnog okoliša;  racionalno korištenje javnih financija;  povećanje dodane vrijednosti usluga;</s>
<s> zapošljavanje u prometnim djelatnostima.</s><s>Cestovni promet godišnje raste za 3 – 4 %, a oko 90 % ukupnog teretnog i putničkog prometa izvodi se po cestama.</s><s>500 km željezničkih pruga je elektrificirano.</s><s>Većina tih pruga bila je izgrađena još u 19. stoljeću, pa ne konkurira današnjim tehnološkim mogućnostima.</s><s>Omjer između tereta koji se prevozi cestom i tereta koji se prevozi željeznicom iznosi 71 : 29, a udio kombiniranog transporta je iznimno nizak, u iznosu od 0,8 %.</s><s>Više od 75 % individualnih putovanja u državi izvodi se osobnim automobilima, dok samo 25 % otpada na javni putnički promet (»Trajnostna mobilnost«, b. d.).</s><s>Tablica 3 daje podatke o duljini cestovne infrastrukture, željezničke infrastrukture te zračnim i pomorskim lukama.</s><s>Podaci za duljinu cesta su iz 2014. godine, dok su podaci za duljinu željezničke infrastrukture iz 2015. godine.</s><s>Svi podaci su pridobiveni na Statističkom zavodu Republike Slovenije.</s><s>Kompletnu prometnu mrežu, osim cesta i željezničke infrastrukture, čine i tri zračne luke (zračna luka Portorož, zračna luka Jožeta Pučnika Ljubljana i zračna luka Edvarda Rusjana Maribor) te međunarodna pomorska luka Koper.</s>
<s>90 % svih emisija štetnih plinova i tvari prouzročeno je cestovnim prometom.</s><s>Na godišnjoj razini se na kompletnoj cestovnoj mreži dogodi oko 38.000 prometnih nesreća.</s><s>Sam promet u Sloveniji dnevno prouzroči sljedeće (»Trajnostna mobilnost«, b. d.):  oko 140 tona emisije CO;</s>
<s>Tablica 4 prikazuje nepoželjne negativne nuspojave prometa s područja nesreća, zastoja, buke, ispušnih plinova i infrastrukture.</s>
<s>Većina prometnih odluka u Sloveniji donosi se unutar dokumenata prostornog uređenja.</s><s>Oni se uglavnom fokusiraju na prometnu infrastrukturu.</s><s>Ne bave se integriranom obradom transportnog sustava i upravljanja njime, dok u dokumentima prostornog uređenja ponekad mogu biti odsutni pojedini elementi prometnog sustava, kao što su javni prijevoz, biciklizam, pješačenje, parking itd.</s><s>Kao što se i pojedini dijelovi prometnog sustava obrađuju raspršeno, raspršena su i sredstva za financiranje, koja se uglavnom odnose na financiranje cestovne infrastrukture, dok održivi načini prijevoza ovdje ne igraju ključnu ulogu.</s><s>Za mjere se odlučuje bez pune procjene te je država najviše Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>županiju usmjerena na povećanje kapaciteta cestovne infrastrukture, što dovodi do još većeg povećanja motoriziranog prometa, smanjenja kvalitete života.</s><s>Velika potrošnja proračunskih sredstava pak se ne poboljšava značajno.</s><s>Ljudi više putuju, troše više novaca za mobilnost te gube više vremena u gužvama.</s><s>Sam proces donošenja odluka često nije transparentan, dok se u nekim područjima zamjećuje nedostatak stručnoga kadra (»Osredotočenost na avtomobile« ŠSlovenska platforma za trajnostno mobilnostĆ, Prometne strategije temeljene na održivoj mobilnosti Integrirano prometno planiranje prije svega se temelji na izradi integriranih prometnih strategija.</s><s>Proces pripreme i realizacije integriranih prometnih strategija obuhvaća sljedeće (»Trajnostna mobilnost za uspešno prihodnost« ŠSlovenska platforma za trajnostno mobilnostĆ, b. d.):</s>
<s> jasnu viziju, ciljeve i usredotočenost na dostizanje mjerljivih ciljeva, uključenih u integriranu strategiju održivog prometa;  pregled svih prometnih troškova i koristi, uzimajući u obzir troškove i koristi šireg društva;</s>
<s> stručnost, koja se temelji na korištenju već provjerenih metoda.</s><s>Postoje određene razlike i sličnosti u tradicionalnom planiranju prometa i integriranom planiranju prometa.</s><s>Tablica 5 prikazuje te sličnosti i razlike.</s><s>Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>Interdisciplinarnost, odnosno integracija sa sektorima za zdravlje, okoliš i prostor Izbor prometnih projekata bez strateške</s>
<s>Izvor: »Trajnostna mobilnost za uspešno prihodnost«, str. 7, b. d. Integrirani pogled na prijevoz ima određene prednosti, a radi se o (»Trajnostna mobilnost za uspešno prihodnost« ŠSlovenska platforma za trajnostno mobilnostĆ, b. d.):  boljoj kvaliteti života;</s>
<s> učinkovitom ispunjavanju svih pravnih obaveza;  novoj, integriranoj političkoj viziji;  poboljšanju pristupa potrebnim sredstvima.</s><s>Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>U slovenskim općinama se integrirano planiranje transporta uglavnom ne uzima u obzir, jer je tradicionalni pristup popularniji kod investitora, zbog bržeg donošenja odluka.</s><s>U takvim projektima, lokalne interesne grupacije imaju značajan utjecaj.</s><s>Iz tog razloga lako može doći do ugrožavanja javnog interesa.</s><s>Proces donošenja takvih odluka nije transparentan i ne bavi se ključnim skupinama sudionika.</s><s>Integrirane prometne strategije općinama pomažu prevladati sve loše prakse.</s><s>To znači prihvaćanje dobro informiranih odluka u suradnji s javnošću, pored povećane transparentnosti poslovanja i povećanog javnog interesa.</s><s>Integrirane prometne strategije dakle postaju sve veća praksa u slovenskim općinama i prije svega zahtijevaju integrirani pristup rješavanja problema.</s><s>Ključno je razumijevanje važnosti integriranog planiranja transporta i potpora najviše političke razine pri izradi takvih strategija.</s><s>Također je važno posjedovati potrebne izvore, financijska sredstva, znanja i ljudske resurse na svim ključnim područjima izrade integriranih strategija prometa.</s><s>Priprema strategije obično zahtijeva manje vremena od pripreme nekih drugih planova.</s><s>Međutim, postoje neki dodatni troškovi, čija veličina ovisi o veličini općine i dostupnosti osoblja u upravi općine, odnosno o uključenju vanjskih savjetnika.</s><s>Treba uzeti u obzir da priprema strategije rješava prometne probleme što, kratkoročno i srednjeročno, može donijeti uštedu velike količine novca.</s><s>Ovakve strategije su prije svega važne ako se općine žele zaštititi od rasta cijena goriva, pretvoriti općinu u bolje konkurentno i atraktivno mjesto, smanjiti utjecaj prometa na okoliš i broj smrtno stradalih na cestama.</s><s>Dugoročno gledano, put do nižih troškova je kroz smanjenje potražnje i promjene načina prijevoza, učinkovitiju uporabu i poboljšanje postojećih prometnica te investicije u širenje prometnica (»Trajnostna mobilnost za uspešno prihodnost« ŠSlovenska platforma za trajnostno mobilnostĆ, b. d.).</s><s>Smjernice za planiranje integriranih prometnih strategija Smjernice su namijenjene planerima prometa u slovenskim općinama, svjetskim poduzećima te drugim sudionicima koji se uključuju u planiranje integriranih prometnih strategija.</s><s>Ne posjeduju točne tehničke upute, već su više usmjerene na predstavljanje procesa pripreme i provedbe strategije.</s><s>Smjernice dopunjuje i Slovenska platforma za održivu mobilnost, kao nacionalna referentna točka za to područje.</s><s>Ove smjernice temelje se na dokumentu Guidelines: Developing and implementing Sustainable Urban Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>Mobility Plan.</s><s>Smjernice za Sloveniju pripremljene su u skladu s iskustvom, stečenim u pripremi integriranih prometnih strategija za Ljubljanu, koja se izvodila u okviru EU projekta Civitas Elan, te u izradi integriranih prometnih strategija za Općinu Ljutomer (»Trajnostna mobilnost za uspešno prihodnost« ŠSlovenska platforma za trajnostno S pripremom i provedbom integriranih prometnih strategija mogu se dostići sljedeći pozitivni učinci u općini (»Trajnostna mobilnost za uspešno prihodnost« ŠSlovenska platforma za trajnostno mobilnostĆ, b. d.):  manji osobni troškovi prijevoza;</s>
<s> veća dostupnost za sve stanovnike (mlađi, stariji te ljudi s ograničenjem kretanja);  učinkovitije ispunjavanje svih zakonskih obaveza te rješavanje problema zagađenja zraka;</s>
<s>Postavljanje temelja je prvi korak kod pripreme integriranih prometnih strategija.</s><s>Potrebno je osigurati sve uvjete za uspješnost, kako u pripremi, tako i u provedbi.</s><s>Uspjeh ovisi i o unutarnjim i o vanjskim sudionicima.</s><s>Prvi korak sastoji se od šest podprocesa, a to su (»Trajnostna mobilnost za uspešno prihodnost« ŠSlovenska platforma za trajnostno mobilnostĆ, b. d.):  povezanost s načelom održive mobilnosti;  ocjena utjecaja šireg okvira;</s>
<s>U Tablici 6 prikazana su sva ključna znanja za integrirano planiranje prometa, a podijeljena su u tri glavne skupine.</s><s>Prva skupina odnosi se na vodstvena znanja, druga na tehnička znanja i treća skupina se odnosi na operativna znanja.</s><s>Tablica 6: Znanja za integrirano planiranje prometa Vodstvena znanja</s>
<s>Prostorno planiranje i planiranje prometa Znanja iz drugih važnih sektora (gospodarstvo, socijala, okoliš i zdravlje) Poznavanje politike na regionalnoj, europskoj i državnoj razini Operativna znanja</s>
<s>Izvor: »Trajnostna mobilnost za uspešno prihodnost«, str. 17, b. d. U Tablici 7 prikazan je primjer općine Ljubljane koja je kod izrade prijedloga integrirane prometne strategije željela uključiti širok spektar različitih sudionika, teje pozvala predstavnike različitih javnosti.</s>
<s>Izvor: »Trajnostna mobilnost za uspešno prihodnost«, str. 19, b. d. Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>Drugi korak predstavlja definiranje procesa.</s><s>Proces pripreme integrirane prometne strategije mora biti jasno definiran i prilagođen lokalnim uvjetima.</s><s>Drugim riječima, potrebno je pripremiti geografski opseg na koji će se strategija odnositi.</s><s>Definiranje procesa sastoji se od četiri podprocesa, a to su (»Trajnostna mobilnost za uspešno prihodnost« ŠSlovenska platforma za trajnostno mobilnostĆ, b. d.):  definiranje područja i odgovornosti;</s>
<s>Tablica 8 prikazuje primjere alata za uključivanje javnosti u pripremu integriranih prometnih strategija.</s><s>Oni se dijele na postavljanje i prikupljanje informacija te na oblike interaktivnog uključivanja sudionika.</s>
<s>Uključivanje izabranih skupina sudionika Posjet zajednicama i studijska putovanja Fokusne skupine</s>
<s>Izvor: »Trajnostna mobilnost za uspešno prihodnost«, str. 25, b. d. Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>Kod analize stanja i oblikovanja scenarija, kao trećega koraka, potrebno je postaviti racionalne i transparentne ciljeve.</s><s>Ovaj korak sastoji se od dva podprocesa, a to su (»Trajnostna mobilnost za uspešno prihodnost« ŠSlovenska platforma za trajnostno  analiza izazova i prilika;</s>
<s>Potrebno je obaviti vanjski pregled stanja u općini.</s><s>U Ljutomeru su za razumijevanje funkcioniranja transportnog sektora upotrijebili metodu recenziranja intervjua (engl.</s><s>Peer Review).</s><s>Stručnjaci za izradu strategije te pozvani strani stručnjaci provode razgovore sa svim ključnim sudionicima u ovoj općini, predstavnicima prometa, planiranja, obrazovanja i sporta, predstavnicima općinskog vijeća, pružateljima usluga autobusnog prijevoza, policijom itd.</s><s>Također su radili intervjue s predstavnicima vrtića, osnovnih i srednjih škola, vatrogastva i civilne zaštite, važnim tvrtkama i sl. na temu putnih navika i percepcije mobilnosti.</s><s>Na temelju provedenih razgovora, predstavljeni su rezultati o transportnom sektoru u općini, koji predstavljaju vanjski pogled na prednosti koje općina posjeduje i mogućnosti za poboljšanja u budućnosti (»Trajnostna mobilnost za uspešno prihodnost« ŠSlovenska platforma za trajnostno mobilnostĆ, b. d.).</s><s>Četvrti korak je skica željenoga stanja koja predstavlja bit planiranja integriranih prometnih strategija.</s><s>Temeljni korak je vizija, jer je bitna za sve daljnje radnje.</s><s>Viziju moraju poduprijeti svi sudionici i stanovnici općine.</s><s>Skica željenoga stanja sastoji se od dva podprocesa, a to su (»Trajnostna mobilnost za uspešno prihodnost« ŠSlovenska platforma za trajnostno mobilnostĆ, b. d.):  oblikovanje vizije;</s>
<s>Definiranje prioriteta navodi se kao peti korak u planiranju prometnih strategija.</s><s>Vizija kvalitativno opisuje budućnost, a kako bismo dostigli svoju željenu budućnost, viziju je potrebno poduprijeti ciljevima koji nam pomažu u dosezanju određene razine poboljšanja.</s>
<s>Definiranje prioriteta sastoji se od dva podprocesa, a to su (»Trajnostna mobilnost za uspešno prihodnost« ŠSlovenska platforma za trajnostno mobilnostĆ, b. d.):  oblikovanje strateških ciljeva;</s>
<s>Oblikovanje strateških ciljeva važan je podproces i navodi se kao šesti korak.</s><s>Primjerice, Općina Ljutomer je definirala pet srednjeročnih strateških ciljeva, a to su (»Trajnostna mobilnost za uspešno prihodnost« ŠSlovenska platforma za trajnostno mobilnostĆ, b. d.):  do 2016. godine postati vodeća manja općina na području održive mobilnosti u Republici Sloveniji;</s>
<s> zaustaviti smanjenje broja stanovnika do 2020. godine;  do 2020. godine uravnotežiti putne navike stanovnika općine;  do 2020. godine osigurati kvalitetnu dostupnost svih naselja u općini, kako javnim putničkim prijevozom, tako i biciklom;</s>
<s>Kako bi se strateški ciljevi ostvarili, potrebno je sudjelovanje na svim područjima mobilnosti.</s><s>Osim strateških ciljeva, Općina Ljutomer definirala je i nekoliko operativnih ciljeva (»Trajnostna mobilnost za uspešno prihodnost« ŠSlovenska platforma za trajnostno mobilnostĆ, b. d.):</s>
<s> do 2020. godine za petinu povećati udio pješačenja, u odnosu na 2010. godinu;  do 2020. godine uspostaviti ključne veze u mrežu pješačkih staza;  do 2020. godine sveobuhvatno smiriti promet u Ljutomeru i još najmanje tri sela u općini;</s>
<s> do 2020. godine za 50 % smanjiti broj nesreća s ozlijeđenim pješacima, u odnosu na prosjek u razdoblju od 2005. do 2010. godine;  do 2020. godine prilagoditi infrastrukturu osobama s ograničenjem kretanja, kako u užem centru, tako i u zaleđu općine.</s>
<s>Pametno izabrani ciljevi moraju biti (»Trajnostna mobilnost za uspešno prihodnost« ŠSlovenska platforma za trajnostno mobilnostĆ, b. d.):  inspirirajući;</s>
<s>Izbor mjera je sedmi korak i predstavlja kritični dio u izradi integriranih prometnih strategija, jer naše odluke utječu na uspješnost u dostizanju strateških ciljeva.</s><s>Mjere mogu biti različite.</s><s>Ovaj korak sastoji se od četiri podprocesa, a to su (»Trajnostna mobilnost za uspešno prihodnost« ŠSlovenska platforma za trajnostno mobilnostĆ, b. d.):  procjena mogućnosti;</s>
<s>Primjerice, strategija za Općinu Ljutomer je svoje mjere razdijelila u pet skupina, a to su održivo planiranje mobilnosti, integrirano promoviranje pješačenja, iskorištavanje potencijala za biciklizam, privlačan javni putnički promet i optimizacija cestovnog prometa (»Trajnostna mobilnost za uspešno prihodnost« ŠSlovenska platforma za trajnostno mobilnostĆ, b. d.).</s>
<s>Sljedeći, osmi korak je planiranje izvođenja.</s><s>Izbor mjera povezan je s razgraničenjem odgovornosti i raspravom o akcijskom planu.</s><s>Za ovaj dio izrade integriranih prometnih strategija potrebno je tražiti konsenzus svih ključnih sudionika.</s><s>Akcijski plan daje jasne odgovore na pitanja tko, kada i za koliko novaca.</s><s>Ovaj korak sastoji se od dva podprocesa, a to su (»Trajnostna mobilnost za uspešno prihodnost« ŠSlovenska platforma za trajnostno mobilnostĆ, b. d.):  dodjeljivanje odgovornosti i izvora;</s>
<s>Deveti korak u planiranju prometnih strategija je uspostavljanje nadzora.</s><s>U strategiju je potrebno uključiti praćenje i ocjenjivanje kao važne alate upravljanja.</s><s>Oni nam omogućuju učinkovitu sljedbu pripreme i provedbe integriranih strategija prometa.</s><s>Jedini podproces u ovom koraku je uspostava praćenja i ocjenjivanja (»Trajnostna mobilnost za uspešno prihodnost« ŠSlovenska platforma za trajnostno mobilnostĆ, b. d.).</s><s>Engleska regija West Yorkshire je za svoju drugu strategiju i 27 ciljeva pripremila 46 pokazatelja.</s><s>U proces praćenja i evaluacije su također uključili i ocjenu postizanja ciljeva.</s><s>Tablica 9 prikazuje nekoliko odabranih pokazatelja, ciljne te stvarne vrijednosti tijekom godina.</s>
<s>Izvor: »Trajnostna mobilnost za uspešno prihodnost«, str. 45, b. d. Deseti korak odnosi se na prihvat strategije.</s><s>Integrirana prometna strategija je zapravo dokument koji obuhvaća rezultate svih prethodnih aktivnosti.</s><s>Prije poduzimanja ikakvih Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>županiju akcija, taj dokument zajedno s akcijskim planom moraju potvrditi politički predstavnici u općini.</s><s>Prihvat strategije je korak koji se sastoji od tri podprocesa, a to su (»Trajnostna mobilnost za uspešno prihodnost« ŠSlovenska platforma za trajnostno mobilnostĆ, b. d.):  revizija kvalitete dokumenta;</s>
<s>Kao što je već spomenuto, konačni rezultat je dokument, objavljen u tiskanom i digitalnom obliku, a sadrži od 40 do 60 stranica.</s><s>Mora osigurati sveobuhvatnost, jasnoću i čitljivost te mora biti razumljiv kako stručnjacima, tako i općoj javnosti.</s><s>Sam sadržaj dokumenta prilagođen je svakoj općini, odnosno specifičnim izazovima s kojima se općina susreće.</s><s>Obuhvaća uvod i zaključak, ključne izazove i mogućnosti općine, ciljeve, viziju te akcijski plan (»Trajnostna mobilnost za uspešno prihodnost« ŠSlovenska platforma za trajnostno mobilnostĆ, b. d.).</s><s>Nakon što strategiju potvrde ovlaštene osobe, počinje proces njezine izvedbe, odnosno 11. korak.</s><s>Ovaj korak se sastoji od tri podprocesa, a to su (»Trajnostna mobilnost za uspešno prihodnost« ŠSlovenska platforma za trajnostno mobilnostĆ, b. d.):  vođenje procesa izvedbe;</s>
<s>Posljednji korak odnosi se na učenje iz iskustva.</s><s>Integrirana prometna strategija je dio dugoročnog procesa te ju kroz trajanje tog procesa ažuriramo i nadograđujemo.</s><s>U tome nam mogu pomoći rezultati nadzora i ocjene izvedbe, koji nam omogućuju lakše razumijevanje uspjeha, neuspjeha i budućih izazova.</s><s>Učenje iz iskustva je korak koji se sastoji od tri podprocesa, a to su (»Trajnostna mobilnost za uspešno prihodnost« ŠSlovenska platforma za trajnostno mobilnostĆ, b. d.):  redovito ažuriranje strategije;</s>
<s>Nova Gorica je svoju prvu integriranu prometnu strategiju pripremila još 2005. godine, a trenutno se vode pripreme sljedećeg dokumenta koji će biti temeljen na prethodnim iskustvima.</s><s>Razmišljaju o sadržajnom i prostornom širenju strategije.</s><s>Izazovi prelaze administrativne okvire općine, pa vlasti dogovaraju skupnu integriranu prometnu strategiju za cijelo funkcionalno urbano područje regije (Renče – Vogrsko, Šempeter Vrtojba, Kanal, Brda, Miren – Kostanjevica i talijanska Gorica).</s><s>Strategija bi trebala obuhvaćati nekoliko projekata, između ostalog i projekt vezan za lokalni autobusni prijevoz.</s><s>Time će u projekte uključiti i funkcijsko zaleđe općine te većinu prometnih tokova (»Trajnostna mobilnost za uspešno prihodnost« ŠSlovenska platforma za trajnostno mobilnostĆ, b. d.).</s>
<s>SUMP u Sloveniji obično se nadovezuje na dva grada – Ljubljanu i Maribor, te Općinu Ljutomer.</s><s>Ljubljana je političko, kulturno i gospodarsko središte Slovenije, s populacijom od oko 280.000 stanovnika.</s><s>Grad je sudjelovao u dva CIVITAS projekta – Mobilis i Elan.</s><s>Maribor je drugi najveći grad u Sloveniji, s populacijom od oko 180.000 stanovnika te veoma razvijenom industrijom.</s><s>Grad je izradio Plan održivog prometa.</s><s>Ljutomer je općina površine 107 m2, s populacijom od 11.773 stanovnika.</s><s>Godine 2012. prihvatila je prometnu strategiju, koja je ocijenjena kao najuspješnija u Europi (»SUMP u Sloveniji«, Ljubljana se u okviru CIVITAS projekta Mobilis pridružila europskim gradovima koji sudjeluju u velikim projektima održive mobilnosti.</s><s>Jedna od mjera koje Ljubljana mora provoditi unutar Mobilis projekta vezana je za uvođenje biodizela u gradski javni autobusni promet.</s><s>Ova mjera usredotočena je na kompletni proces, od izbora pravog sjemena uljane repice, uzgoja uljane repice, dobivanja najboljih rezultata, testiranja različitih strojeva za proizvodnju biodizela te, na samome kraju, korištenja dobivenoga goriva u javnim autobusima.</s><s>Pružatelj usluga javnog putničkog prometa u Ljubljani (u nastavku LPP) morao je prilagoditi svoj autobusni vozni park i testirati gorivo prvo na dva autobusa, zatim na 20 i naposljetku na 100 autobusa.</s><s>Prva dva autobusa su prilagođena na način da 100 % koriste biodizel te su napravljene usporedbe u odnosu na regularne Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>županiju autobuse.</s><s>Prvi rezultati pokazali su kako biodizel nije konkurentan niti troškovno isplativ.</s><s>Prilagođavanje autobusa izvuklo je najviše novčanih resursa, a takva vozila također su zahtijevala dvostruko više održavanja.</s><s>Iako su rezultati dobiveni na prva dva prilagođena autobusa bili jasni, LPP je odlučio prilagoditi 18 preostalih kako bi upotpunio drugu fazu testiranja.</s><s>Rezultati su bili isti.</s><s>Autobusi su izazivali previše problema, što je narušavalo njihovu troškovnu isplativost.</s><s>Budući da je druga faza testiranja dala podjednake rezultate, treća faza je obustavljena.</s><s>Unatoč lošim rezultatima, prethodno prilagođenih 20 autobusa sa 100 % korištenjem biodizela još je uvijek u upotrebi.</s><s>Posljedično tome, održane su mnoge debate, okrugli stolovi i konferencije na kojima se raspravljalo o upotrebi alternativnih goriva i zelenog javnog prijevoza te je pokazan velik interes za Sloveniju u pogledu održivog prometa.</s><s>Javne rasprave pokazale su kako su potrebni javna potpora i javno financiranje zelenog javnog prijevoza.</s><s>Pregledavajući ukupne rezultate, mjera se ipak pokazala uspješnom.</s><s>Utvrđena su snažna partnerstva između Grada Ljubljane, LPP-a, Poljoprivrednog instituta Slovenije, koji je testirao sjemena uljane repice, Strojarskog fakulteta koji je izvodio testiranja i prilagođavanja strojeva i Regionalnog centra za zaštitu okoliša.</s><s>Pokazalo se kako ovi partneri imaju zajednički interes te su svoju suradnju nastavili u projektu Elan.</s><s>Međutim, pojavile su se određene poteškoće zbog većeg proja promjena u sastavu partnerstva pa je voditelj ove mjere zamijenjen nekoliko puta.</s><s>Osim spomenutih partnera, u projekt su bili uključeni i drugi sudionici – Petrol, kao distributer biodizelskih goriva, Agencija za regionalni razvoj te različiti fakulteti sa sveučilišta.</s><s>Nedostajao je nacionalni sudionik, s obzirom na činjenicu kako biološka goriva spadaju u nekoliko ministarstava – energija, promet i okoliš.</s><s>Nedostajalo je i interesno uključivanje sudionika na regionalnoj razini.</s><s>Uključivanje Ljubljane u Mobilis projekt promijenilo je način gledanja na prometne probleme te dovelo održivo planiranje prometa u strateški urbanistički plan Ljubljane (»Sustainable Urban Transport – case stories from 5 CIVITAS Mobilis cities« ŠCIVITAS InitiativeĆ, b. d.).</s><s>Osim Mobilisa, grad Ljubljana sudjelovao je i u projektu CIVITAS Elan te na taj način odgovorio na izazove povećanog motoriziranog prometa kroz izradu i usvajanje niza ključnih dokumenata.</s><s>Tim dokumentima se definiraju strateški i operativni ciljevi regulacije održivog prometa u gradu.</s><s>Ciljevi su bili značajno smanjenje korištenja automobila, »zeleniji«, dostupniji i privlačniji javni prijevoz, poboljšanje uvjeta za šetnju Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>županiju i biciklizam (širenje pješačkih zona i nadogradnja biciklističke infrastrukture).</s><s>Projekt CIVITAS Elan u kombinaciji sa svojim prethodnikom Mobilisom te drugim projektima vezanim za održivu mobilnost pomaže u izgradnji održivih, zelenih gradova koji nude visoku kvalitetu života (»CIVITAS ELAN« ŠCIVITAS InitiativeĆ, b. d.).</s><s>Mjere za Ljubljanu koje su se provodile unutar ovog projekta (»CIVITAS ELAN« ŠCIVITAS  nadogradnja SUMP-a;</s>
<s>Spomenute mjere je potrebno pobliže objasniti.</s><s>U cilju nadogradnje SUMP-a, Ljubljana je razvila višeznačne politike temeljene na dugoročnoj strategiji.</s><s>Potiče nova učinkovita sredstva lokalnog planiranja koristeći se postojećim proračunom, znanjem, osobljem, tehnologijom i infrastrukturnim resursima.</s><s>U okviru ove mjere organizirano je šest otvorenih CIVITAS Elan akademija, na kojima je sudjelovalo osam stranih stručnjaka za mobilnost te je nadograđen SUMP, u svrhu odražavanja novih spoznaja i metoda.</s><s>Kako bi osigurala informacije u stvarnom vremenu, Ljubljana je autobusne stanice opremila elektroničkim zaslonima s izravnom komunikacijskom tehnologijom, zvanom Zigbee, čija namjena je osiguranje točnih informacija o dolascima autobusa.</s><s>Ova promjena je dobro prihvaćena među stanovništvom, što je autobusni promet učinilo privlačnijim.</s><s>U okviru ove mjere je ugrađeno 57 takvih elektroničkih zaslona te su autobusi zamijenili potrebu vožnje automobila na kratkim udaljenostima.</s><s>Ljubljana je prvi grad u Sloveniji koji je razvio uslugu prijevoza prema potražnji.</s><s>To se prije svega odnosi na osiguranje mobilnosti osoba s invaliditetom.</s><s>U okviru ove mjere, dva električna vozila zvana Kavalir pružaju uslugu besplatnog prijevoza u pješačkim zonama, 86 % odnosno 186 autobusa javnoga gradskog prijevoza su sada niskopodni autobusi, a 128 od 186 autobusa je opremljeno rampama za pomoć osobama s invaliditetom.</s><s>U cilju stvaranja javnog prijevoza koji je privlačan i prikladniji, Ljubljana je uvela e-ticketing u autobusima, razvila Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>županiju portal javnog prijevoza sa svim potrebnim informacijama u stvarnom vremenu i planer puta za cijeli sustav javnog prijevoza.</s><s>U okviru toga uspostavljen je mrežni alat za planiranje puta Google Transit i prodano je 676.000 e-karata.</s><s>Ljubljana također uvodi nove kriterije za nabavu vozila, s ciljem usvajanja hibridnih vozila i bicikala u gradski vozni park.</s><s>Zelena praksa nabave u velikoj mjeri utječe na potrošnju goriva, emisije štetnih plinova i buku te promiče hibridna vozila.</s><s>Posljedično tome, hibridna vozila predstavljaju 10 % gradskog voznog parka te se u gradske administrativne svrhe koristi 50 bicikala.</s><s>Ljubljana se bavi ispitivanjem čistih biljnih ulja kao pogona za vozila, kako u laboratorijske svrhe, tako i u praksi.</s><s>Korištenje takve vrste pogona može značajno smanjiti ovisnost o fosilnim gorivima i loš utjecaj na okoliš.</s><s>Biljno ulje danas se može koristiti kao gorivo za modificirane dizelske motore i druga vozila.</s><s>U okviru toga, tri vozila su prilagođena pogonu na biljna ulja te su održane 33 prezentacije koje predstavljaju ovu mjeru (»CIVITAS ELAN« ŠCIVITAS InitiativeĆ, b. d.).</s><s>Vizija grada Ljubljane je da mjesto do 2025. godine bude privlačno za ljude s različitim životnim stilovima, koji žive u skladu s prirodnim i društvenim okruženjem.</s><s>Tijekom pripreme i provedbe ovog projekta, Ljubljana je stekla nova znanja s područja mobilnosti, osmislila je nove strategije, planove i modele razvoja održive mobilnosti, uključila je različite druge sudionike, uskladila različita mišljenja i stavove i naučila je koliko je važan angažman samih stanovnika, odnosno njihovo prihvaćanje promjena.</s><s>Rezultati i lekcije naučene u ovom projektu bit će dobra podloga za buduće akcije Na Slici 9 prikazano je prethodno spomenuto električno vozilo »Kavalir«, namijenjeno mobilnosti osobama s poteškoćama u kretanju.</s><s>Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>Izvor: »Kavalir: z električnim vozilom po središću Ljubljane« ŠLjubljana regija osrednja Na Slici 10 prikazan je elektronski zaslon s informacijama u stvarnom vremenu koje se odnose na dolaske autobusa u javnom putničkom prometu Ljubljane.</s><s>Slika 10: Elektronski zaslon s informacijama u stvarnom vremenu Izvor: »CIVITAS Elan« ŠCIVITAS InitiativeĆ, b. d. Projekte povezane sa SUMP-om možemo pobliže objasniti i kroz grad Maribor.</s><s>U 2000. godini, Maribor je usvojio koncept prostornog razvoja sa sljedećim glavnim ciljevima (»Information about Sustainable urban transport plan (SUTP) for Maribor« ŠEnergapĆ, b.  održivi urbani razvoj;</s>
<s> veza između urbanih i ruralnih područja grada;  očuvanje okoliša i poboljšanje kvalitete života u gradu.</s><s>Tematska strategija Komisije za urbani okoliš usvojena je 2006. godine te opisuje različite probleme i izazove većine europskih aglomeracija, uzimajući u obzir razlike u opsegu i intenzitetu tih izazova.</s><s>Uključuju slabu kvalitetu zraka, količinu prometa i zagušenja, visoku razinu buke, zanemarivanje okoliša, visoku razinu emisije stakleničkih plinova, socijalnu isključenost i urbano širenje.</s><s>Uzimajući u obzir navedene probleme, održivost se smatra glavnim ciljem koji podupire trenutne prilagodbe i rješenja za buduću mobilnost.</s><s>Što se tiče Maribora, općinski program zaštite okoliša s detaljnim akcijskim planom za urbanu mobilnost usvojen je u Gradskom vijeću 2008. godine.</s><s>Godine 2009. su razvijene održive energetske i klimatske promjene u sklopu lokalnog energetskoga koncepta koje obuhvaćaju detaljni akcijski plan za smanjenje potrošnje energije u transportu.</s><s>Izrada programa zaštite okoliša i energetskoga koncepta bili su procesi u kojima su bili uključeni građani i drugi sudionici, a proučavana su sva dostupna znanja i dobre prakse, u svrhu postizanja najboljih rezultata za Maribor.</s><s>Glavni ciljevi Gradskog vijeća koji se odnose na održivu provedbu prometa su (»Information about Sustainable urban transport plan (SUTP) for Maribor« ŠEnergapĆ, b. d.):  poboljšanje kvalitete zraka;</s>
<s> bolja kvaliteta javnog prostora (manje prometa u pješačkim zonama, manje parkirnih mjesta, više zelenih područja);  više razine sigurnosti za pješake i bicikliste;  poboljšanje kvalitete života u urbanom području kroz razvoj održive mobilnosti;  energetski učinkovit transport;</s>
<s> primjeri najboljih praksi predstavljeni od strane lokalnih vlasti.</s><s>Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>Strateški ciljevi koje Maribor želi dostići do 2020. godine su (»SUMP for Maribor« ŠSouth  postati vodeća općina u Sloveniji, u pogledu održive mobilnosti;  smanjiti razinu onečišćenja zraka i buke sukladno EU direktivama;  za 50 % smanjiti broj smrtnih slučajeva i ozlijeđenih u prometnim nesrećama, u odnosu na razdoblje od 2008. do 2013. godine;  uravnotežiti različite načine putovanja.</s><s>U svrhu poboljšanja održive urbane mobilnosti grad Maribor se zajedno s Razvojnom agencijom Maribor uključio u projekt TRAMOB.</s><s>Mjere za održivu mobilnost u gradu dijelom je financirala EU, pod Europskim fondom za regionalni razvoj.</s><s>Cilj projekta bio je smanjenje trenda pogoršanja kvalitete i učinkovitosti mobilnosti u Mariboru.</s><s>Glavne aktivnosti bile su usmjerene na poboljšanje biciklističkog prometa i kvalitete pristupa i korištenja javnog prijevoza u gradu.</s><s>Sam projekt i njegove mjere za poboljšanje održive urbane mobilnosti usklađeni su sa zainteresiranim stručnim javnim i nevladinim organizacijama, kao što su Građevinski fakultet Sveučilišta u Mariboru i Mariborska biciklistička mreža.</s><s>Baza projekta također je usklađena s usvojenom Rezolucijom o prometnoj politici Republike Slovenije kojom se propisuje zadatak osiguranja zadovoljavajuće razine mobilnosti stanovništva.</s><s>Specifični ciljevi i pozitivni efekti projekta su (»TRAMOB – Measures for sustainable mobility« ŠSmart City MariborĆ, b. d.):  povećanje biciklističkog i pješačkog prometa;  promocija razvoja urbane mobilnosti u gradu;  promocija urbane mobilnosti;</s>
<s> povećati udio biciklista, pješaka i javnog putničkog prijevoza;  poboljšanje ekološke situacije u gradu (manje emisije CO2 te krutih čestica, nazvanih  poboljšati dugoročno planiranje održive mobilnosti u gradu i okolici.</s><s>Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>Projekt TRAMOB je kombinirani projekt, koji provode različiti odjeli i uredi.</s><s>Projekt je proveden u četiri faze, odnosno dvije investicijske i dvije neinvesticijske operacije (»TRAMOB – Measures for sustainable mobility« ŠSmart City MariborĆ, b. d.):  faza 1 – investicijski projekt: planiranje i uspostavljanje biciklističkih staza i pješačkih veza u središtu grada te uređen pristup Osnovnoj školi France Prešerena;  faza 2 – investicijski projekt: renovacija i opremanje prvog centra za održivu mobilnost u Sloveniji;</s>
<s> faza 3 – neinvesticijski projekt: postavljanje sveobuhvatnog plana za održivu mobilnost u gradu i njegovoj okolici ili integriranoj prometnoj strategiji;  faza 4 – neinvesticijski projekt: aktivno uspostavljanje održivih oblika prijevoza na radno mjesto (u tom okviru je proveden pilot-projekt: priprema planova mobilnosti za veće javne ustanove ili ustanove s više podružnica).</s><s>Sredstva stečena u okviru projekta TRAMOB od velike su važnosti za Općinu Maribor iako nisu dovoljna za sveobuhvatnu regulaciju biciklističke infrastrukture u gradu i okolici.</s><s>Ovaj projekt predstavlja važan korak prema bolje ciljanom planiranju mobilnosti i transportnih politika u Mariboru (»TRAMOB – Measures for sustainable mobility« Projekt TRAMOB ostavio je najupečatljiviji dojam na grad Maribor, a osim ovog projekta u gradu se provelo još sličnih mjera.</s><s>Neke od njih su mogućnost iznajmljivanja e-vozila na željezničkoj stanici, informacije u stvarnom vremenu na autobusnim stanicama i uspostavljanje centra za mobilnost (»Projects« ŠSmart City MariborĆ, b. d.).</s><s>Potrebno je spomenuti i Općinu Ljutomer.</s><s>Ljutomer je izradio svoju integriranu prometnu strategiju u cilju rješavanja pet izazova u općini (»Prometna strategija občine  manjak prakse planiranja;</s>
<s> loši uvjeti za pješačenje i biciklizam; Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s> niža kvaliteta života zbog cestovnog motornog prometa.</s><s>Planirane mjere predstavljaju važne korake u poboljšanju kvalitete života, a najviše pažnje se posvećuje cestovnom prometu i infrastrukturi.</s><s>Općina posjeduje pet ključnih mogućnosti (»Prometna strategija občine Ljutomer«, 2012):  potencijal za pješačenje i biciklizam;  novi aranžmani parkinga;</s>
<s> pristup europskim iskustvima, sredstvima i znanju.</s><s>S pripremom i provedbom integrirane prometne strategije, općina može razviti nove, kvalitetnije oblike prijevoza s kojima stanovnici mogu putovati brže, udobnije i sigurnije, što im u isto vrijeme osigurava zadovoljstvo.</s><s>Takvi oblici prijevoza, s druge strane, osiguravaju smanjenje ovisnosti o fosilnim gorivima, smanjenje zagađenja buke i drugih štetnih utjecaja na okoliš.</s><s>Općina je predstavila svoje strateške izazove, a to su (»Prometna strategija občine Ljutomer«, 2012):  uspostavljanje sustavnih i upravnih uvjeta za održivo planiranje i upravljanje mobilnosti;</s>
<s> uravnoteženje uporabe različitih načina prijevoza;  reforma sustava javnog putničkog prometa;  iskorištenje potencijala za pješačenje i biciklizam;  optimizacija automobilskog i teretnog prometa.</s><s>Osim strateških izazova, općina je uspostavila i nekoliko strateških ciljeva, a radi se o (»Prometna strategija občine Ljutomer«, 2012):  do 2016. godine postati vodeća manja općina u Sloveniji, u pogledu održive mobilnosti;</s>
<s> do 2020. godine usporiti trend smanjenja broja stanovnika;  do 2020. godine uravnotežiti navike putovanja stanovništva općine; Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>Ljutomer je pokrenuo nacionalni projekt uspostavljanja SUMP-a u općini, koji obuhvaća pet strateških stupova (»Prometna strategija občine Ljutomer«, 2012):  održivo planiranje mobilnosti;</s>
<s>U posljednjih nekoliko godina, krenuo je niz promjena u Ljutomeru.</s><s>Povećao se udio ulaganja u infrastrukturne alternative cestovnog motornog prometa.</s><s>Jedno od najvećih dostignuća je prometno i prostorno preuređenje užeg centra Ljutomera, na taj način dajući prednost pješacima i biciklistima.</s><s>Velik dio glavnog trga preuređen je u prostor za pješake, a ulagalo se i u obnovu cesta u svrhu nemotoriziranog prometa.</s><s>Probleme parkinga općina je riješila prije nekoliko godina, s uvođenjem tzv. plavih zona i naplatom parkinga u središtu mjesta.</s><s>Osim toga, uvedeni su kratkoročni parking i parkirne površine namijenjene rezervaciji.</s><s>Mala veličina općine ima određene nedostatke, no s druge strane predstavlja potencijal za provedbu integrirane prometne strategije.</s><s>Pripremna faza strategije pokazala je visoku uključenost i spremnost suradnje prometnog sektora.</s><s>Općina je također aktivno uključena u europske projekte s područja održive mobilnosti te najveću pažnju posvećuje zapuštenom području upravljanja mobilnosti (»Prometna strategija občine Ljutomer«, 2012).</s><s>Predlagane mjere s područja planiranja održive mobilnosti su (»Prometna strategija občine Ljutomer«, 2012):</s>
<s> integracija svih sektora i razina upravljanja.</s><s>Situacija za pješačenje u posljednjih je nekoliko godina vidno poboljšana, posebice u centru Ljutomera.</s><s>To se prije svega odnosi na preuređenje glavnog trga, a nekoliko pješačkih staza uređeno je i u stambenim naseljima te parkovima.</s><s>To su temelji za daljnji razvoj kvalitetne mreže pješačkih staza.</s><s>Osnovne škole su uključene u program sigurnih puteva do škole, gdje se djeca potiču na pješačenje do škola.</s><s>Prije početka školske godine, uređuje se okolica škole i označavaju se sigurne rute do škole, koje djeci omogućavaju mrežu sigurnog pristupa školi.</s><s>Sve više se izvode promidžbene kampanje za promicanje pješačenja i njegove važnosti.</s><s>Općina također sudjeluje u europskim projektima na ovu temu.</s><s>Jedan od takvih je Active Travel Network, u okviru čega je izvedenja ocjena stanja na području pješačenja i biciklizma, što predstavlja dobar izvor podataka za poboljšanje tog područja.</s><s>Predlagane mjere iz područja integrirane promocije pješačenja su (»Prometna strategija občine Ljutomer«, 2012):  poboljšanje infrastrukture;</s>
<s>U okviru obnove nekih cestovnih raskrižja i dijelova ceste općina je također započela s boljim uređivanjem biciklističke infrastrukture.</s><s>Čak i u zaleđu Ljutomera su razvijene biciklističke staze, na praznom prostoru uz prometnice.</s><s>Osim toga, označeno je i nekoliko biciklističkih staza između naselja, koje su izrađene na manje zagušenim lokalnim cestama.</s><s>Na temelju tih segmenata planira se izgradnja sveobuhvatne biciklističke mreže u Ljutomeru.</s><s>Gimnazija Ljutomer daje dobar primjer parkirnih mjesta za bicikle, osiguravajući određeni broj natkrivenih parkirnih mjesta u blizini ulaza.</s><s>Biciklisti i posjetitelji također mogu iznajmiti bicikle u okviru Turističko-informacijskog centra Ljutomer te turističke karte s ucrtanim biciklističkim stazama.</s><s>Svoj angažman u europskim projektima na ovu temu općina provodi kroz promociju zdravlja preko aktivnih načina kretanja (»Prometna strategija občine Ljutomer«, 2012).</s><s>Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>Slika 11: Natkrivena parkirna mjesta za bicikle Izvor: »Uradno odprli obnovljeno športno dvorano, dovozno cesto in kolesarnico pri OŠ Ivana Cankarja Ljutomer«, 2015</s>
<s>Ljutomer ima dobro uređen sustav prijevoza učenika do osnovnih škola te srednjoškolaca do gimnazije.</s><s>Također je razvijena taksi služba koja je rezultat nedovoljne ponude javnog putničkog prometa.</s><s>Dakle, ovdje postoji puno potencijala za modernizaciju javnog putničkog prometa, kao što su unaprjeđenje klasičnog sustava javnog putničkog prometa, integracija školskog prijevoza u javni sistem te razvoj novih Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>županiju oblika javnog putničkog prometa (prijevozi na poziv).</s><s>Očekuje se povećanje konkurentnosti javnog putničkog prijevoza.</s><s>Povećat će se dostupnost za sve stanovnike, a smanjiti negativni utjecaji okoliša.</s><s>Predlagane mjere za područje privlačnog javnog putničkog prometa su (»Prometna strategija občine Ljutomer«, 2012):  studije mogućnosti razvoja javnog putničkog prometa u općini;  povećanje ponude redovitih međugradskih autobusnih linija,  uvedba sustava »prijevoz na poziv«;</s>
<s> integracija različitih oblika javnog prijevoza.</s><s>Ljutomer je u kratkom vremenu središnji dio mjesta pretvorio u privlačan urbani prostor.</s><s>Uspostavljeno je područje kratkotrajnog parkiranja, što je rezultiralo smanjenjem nepravilnoga parkiranja.</s><s>Osim ucrtavanja sigurnih ruta, također su poduzete mjere smirivanja prometa pred školama, vrtićima i sličnim objektima u kojima je dozvoljena brzina propisana zakonom.</s><s>Ciljevi Ljutomera su smanjenje ovisnosti o osobnim automobilima, povećanje privlačnosti za život u naselju, povećanje dostupnosti za sve stanovnike, uključujući i ljude s poteškoćama u kretanju, smanjenje konflikata motoriziranog i nemotoriziranog prometa te smanjenje parkirnog opterećenja.</s><s>Predlagane mjere na području optimizacije cestovnog motoriziranog prometa su (»Prometna strategija občine Ljutomer«, 2012):  ukidanje teretnog tranzita kroz Ljutomer;  smirivanje motoriziranog prometa;</s>
<s>Potrebno je prikazati dobre prakse vezane za održivu mobilnost u Sloveniji.</s><s>One mogu obuhvaćati zeleni prijevoz, poboljšanje mobilnosti za osobe s poteškoćama u kretanju, biciklizam i pješačenje te ostale načine rješavanja problema održive mobilnosti i opće mobilnosti u urbanim područjima.</s>
<s>Neki od primjera dobre prakse su (»Trajnostna mobilnost v praksi« ŠcipraĆ, b. d.):  besplatan lokalni prijevoz – Kavalir (Ljubljana);  besplatan lokalni autobus (Velenje, Nova Gorica, Murska Sobota);  proširenje autobusne linije u predgrađa (općine Grosuplje i Brezovica);  slijepa ulica s prolaskom za pješake i bicikliste (Ljubljana);  dvosmjerni prolazak biciklista u jednosmjernim ulicama (Ljubljana);  sužavanje kolnika (Ljubljana);</s>
<s> spajanje redovite i školske autobusne linije (Grosuplje);  besplatan prijevoz za starije (Obalno-kraška regija);  suputnici – Prevoz.org (uspostavljeno na Sveučilištu u Ljubljani);  održiva mobilnost u Kranjskoj gori;</s>
<s> Svjetski kup u skijaškim skokovima (Planica);  Europsko prvenstvo u košarci Eurobasket 2013.</s><s>Kavalir je besplatno mini električno vozilo za prijevoz putnika na poziv.</s><s>Djeluje na području za pješake i gradskom središtu te na središnjem dijelu Slovenske ceste u Ljubljani.</s><s>Nema stalnih linija, a prijevoz se može dogovoriti pozivom na telefon ili zaustavljanjem na ulici.</s><s>U zimskom razdoblju, voze dva vozila zatvorenog tipa, dok u ljetnom razdoblju voze dva vozila otvorenog tipa.</s><s>Koriste ga pretežno stariji stanovnici te turisti s prtljagom.</s><s>Prema ocjeni LPP-a, u razdoblju od 2008. do 2015. godine Kavalirom se prevezlo 900.000 ljudi.</s><s>Infrastruktura i veličina vozila prilagođeni su tako da je vozilom dostupno što više lokacija unutar pješačke zone (»Trajnostna mobilnost v Besplatan prijevoz autobusima provodi se u mjestima Velenje, Nova Gorica i Murska Sobota.</s><s>Općine Murska Sobota i Štemper-Vrtojba izvode zajednički mjesni putnički promet.</s><s>Vožnja je besplatna od travnja nadalje.</s><s>Općina Murska Sobota je u rujnu 2007.</s><s>Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>županiju godine uvela mjesni autobus Sobočanec koji s beskontaktnim kartama mogu upotrebljavati mještani i učenici srednjih škola.</s><s>Mještani općine također mogu koristiti urbanu liniju koja vozi iz smjera trgovačkog centra Maximus, prolazi pokraj strukovnih škola, lokalnog doma zdravlja, autobusne stanice, prema bolnici u Rakičanu.</s><s>Lokalni besplatni linijski autobusni prijevoz uspostavljen je u općini Velenje.</s><s>Djeluje na jednoj glavnoj, jednoj pomoćnoj i tri povremene linije (»Trajnostna mobilnost v praksi« ŠcipraĆ, Uvođenje proširenih ljubljanskih prigradskih autobusnih linija u općinama Grosuplje i Brezovica donijelo je sinergiju u srednjeslovensku urbanu regiju.</s><s>Ljubljana i okolne općine su, u skladu s prvotnim državnim planom o uvođenju tarifnih zona za javni putnički promet u cijeloj državi, uspostavile jedinstveni tarifni sustav voznih karata, određen po zonama.</s><s>Ključne su tarifna integracija i integracija linija (»Trajnostna Znak za prijelaznu slijepu ulicu obavještava pješake i bicikliste o mogućem izboru kraćih ruta.</s><s>Rezultat toga je povećanje atraktivnosti šetnje i biciklizma, koji postaju konkurentni vožnji autobusom.</s><s>Postoje mnoga mjesta gdje su slijepe ulice prohodne za pješake i bicikliste, a označene su starim znakovima.</s><s>Ulica npr. završava prije pješačkog mosta preko potoka ili kod prolaza ispod željezničke pruge.</s><s>Novi znak obavještava stanovnike o mogućim alternativama.</s><s>Gradovi koji žele imati ulice koje su atraktivne za pješake i bicikliste moraju im omogućiti najkraće moguće puteve do cilja (»Trajnostna mobilnost Slika 12 prikazuje novi znak za slijepu ulicu s prolazom za pješake i bicikliste te primjer Kantentove ulice u Ljubljani.</s>
<s>Slika 12: Slijepa ulica s prolazom za pješake i bicikliste Izvor: »Trajnostna mobilnost v praksi« ŠcipraĆ, b. d. Jednosmjerne ulice u naseljima najviše ometaju bicikliste, jer oni moraju uložiti dvostruko više energije u kretanje i obilazak.</s><s>Često se marginaliziraju na bolje prometne ceste i raskrižja.</s><s>Biciklisti moraju pažljivo planirati put jer ga prilikom vraćanja ne mogu slijediti.</s><s>Na taj način biciklistička mreža postaje neorganizirana, manje atraktivna, odvlači pažnju od biciklizma i potiče na ilegalnu vožnju unatoč zabranama.</s><s>U jednosmjernim cestama može se omogućiti dvosmjerni promet za bicikliste.</s><s>Mjera je veoma popularna jer ostvaruje prečac za bicikliste i pokazala se pouzdanom, čak i u uskim ulicama gdje je promet značajno usporen.</s><s>U Sloveniji se uglavnom radi o ulicama s ograničenjem brzine na 30 km/h. Osim prethodno navedenih svojstava, mjera značajno usporava promet i pokazala se jeftinom.</s><s>Mjera je namijenjena poticanju svakodnevnoga gradskoga biciklizma (»Trajnostna mobilnost v praksi« ŠcipraĆ, b. d.).</s><s>Slika 13 prikazuje jednosmjernu Rimsku cestu u Ljubljani, gdje je biciklistima dozvoljeno dvosmjerno kretanje.</s>
<s>Slika 13: Jednosmjerna Rimska cesta u Ljubljani Izvor: »Trajnostna mobilnost v praksi« ŠcipraĆ, b. d. Pješačenje može biti ugodnije ako pješaci imaju siguran prijelaz s jedne strane ulice na drugu.</s><s>Dobar primjer toga je izvedba tzv. bubrega na cesti.</s><s>Ovaj pojam odnosi se na proširenje kolnika prije pješačkog prijelaza.</s><s>Ova mjera skraćuje put pješacima, povećava preglednost ceste, smanjuje brzinu vozila kroz pješački prijelaz i vjerojatnost sudara pješaka i vozila.</s><s>Ako su automobili na ulicama parkirani sve do pješačkog prijelaza, to vidno smanjuje preglednost ceste za pješake.</s><s>Međutim, ako su automobili parkirani na primjerenoj udaljenosti od pješačkog prijelaza, vidno polje za pješake i bicikliste se povećava, a samim time i sigurnost u prometu.</s><s>S druge strane, pješački prijelazi koji su opremljeni »bubrezima« pružaju bolji vidni kut i vozačima.</s><s>Također je moguće ozelenjavanje takvih površina, postavljanje klupa za odmor ili parkirnih mjesta za bicikliste.</s><s>»Bubrezi« se reguliraju s građevinskim ili fizičkim pomakom ruba pločnika.</s><s>Sličan ali manje dugotrajan efekt moguće je postići bez građevinskih konstrukcija.</s><s>Parkirno mjesto, postavljeno najbliže takvim površinama, može biti rezervirano za osobe s poteškoćama u kretanju, što značajno smanjuje učestalost korištenja tog parkirnog mjesta i povećanje vidnoga kuta za sudionike u prometu.</s><s>Ako pred pješačkim prijelazom nema parkirnih mjesta, sužavanje kolnika je dobra praksa zbog smanjenja brzine vozila Slika 14 prikazuje obostrano sužavanje kolnika pred pješačkim prijelazom u Turjaškoj ulici u Ljubljani.</s>
<s>Izvor: »Trajnostna mobilnost v praksi« ŠcipraĆ, b. d. Zajednički prometni prostor (engl. shared space) znači uklanjanje fizičkih prepreka između prostora namijenjenog motoriziranom prometu i prostora namijenjenog kretanju pješaka i biciklista.</s><s>Svrha zajedničkog prometnog prostora je promicanje pješačenja i biciklizma, društvenog sudjelovanja, lokalnih poslovnih aktivnosti i smanjenje prometnih nesreća.</s><s>Pješaci i biciklisti imaju prednost pred motornim vozilima te se mogu kretati po cijeloj površini zajedničkog prometnog prostora.</s><s>Također je dozvoljen usporen motorizirani promet, za razliku od pješačkih zona gdje je motorizirani promet strogo zabranjen.</s><s>Ovakvo uređenje primjereno je za stambene i trgovačke četvrti te centar gradova.</s><s>Cijela širina ulice je na jednoj razini, nema visinskih razlika između pločnika, biciklističkih staza i kolnika.</s><s>Za asfaltiranje se upotrebljavaju materijali različitih uzoraka, koji kasnije pomažu kod razlikovanja npr. površina za pješake i površina za bicikliste.</s><s>Na ulazu i izlazu se signalizacijom upozori na miješano korištenje prometnog prostora.</s><s>Ulice su dizajnirane na način da se osigura niska brzina Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>(popločavanje, suženja, vijugavost...) te se koristi znak za sporo prometno područje, gdje je brzina 10 km/h. Također je moguće uređenje površina za djecu i parkirnog prostora.</s><s>Dobar primjer takvog uređenja je Slovenska cesta u Ljubljani, gdje je zabranjen automobilski promet, izuzevši vozila gostiju hotela i dostavna vozila u jutarnjim satima.</s><s>Asfaltirano je bez visinskih razlika, osim na autobusnim stanicama.</s><s>Pješaci, biciklisti, motoristi i autobusi pregovaraju za svoj prostor (»Trajnostna mobilnost v praksi« ŠcipraĆ, Slika 15 prikazuje Slovensku cestu u Ljubljani, koja je uređena kao zajednički prometni prostor.</s>
<s>Izvor: »FOTO: Mestni avtobusi spet brnijo po Slovenski cesti« Š24ur.comĆ, 2015 Tzv. pešbus i bicivlak organiziraju se za lakše otpremanje djece u školu.</s><s>Cilj je poticanje na odlazak u školu bez osobnog automobila.</s><s>Učenici u školu odlaze u organiziranim skupinama, pješice ili biciklom, unaprijed određenim rutama te kroz dogovorene postaje i po kontinuiranom rasporedu.</s><s>Na taj način djeca mogu uživati u pješačenju ili vožnji biciklom sa svojim kolegama iz razreda, uz pratnju odrasle osobe, a roditelji nisu opterećeni jutarnjim odvoženjem djece u školu.</s><s>Bicivlak također omogućuje legalnu Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>Slika 16: Bicivlak vožnju za djecu koja nemaju položen biciklistički ispit.</s><s>Aktivnost se razvila zbog činjenice da djeca ne provode dovoljno vremena na otvorenom prostoru, sve manje u školu dolaze pješice te su postala tjelesno neaktivna.</s><s>Koordinaciju u Sloveniji zasada provodi Institut za politiku prostora, uz potporu Ministarstva zdravstva.</s><s>Ciljna dobna skupina za organizaciju pešbusa su djeca u prvom i drugom razredu osnovne škole, no mogu se uključiti i stariji.</s><s>Ciljna dobna skupina za organizaciju bicivlaka su djeca starosti od šest do 11 godina.</s><s>Roditelji imaju slobodu organizacije te se mogu izmjenjivati na jutarnjoj pratnji.</s><s>Pilot-projekt u Sloveniji pokazao je kako aktivnost mora imati potporu menadžmenta škole (»Trajnostna mobilnost v praksi« ŠcipraĆ, b. d.).</s><s>Slika 16 prikazuje organizaciju bicivlaka na putu do škole.</s>
<s>Općina Grosuplje u školskoj godini 2012./2013. započela je sa spajanjem autobusnih prijevoza.</s><s>Takvo spajanje uvedeno je na sedam linija, kao što su Polica – Grosuplje, Št.</s><s>Jurij – Grosuplje, Sp.</s><s>Slivnica – Grosuplje, Luče – Grosuplje, Ilova Gora – Grosuplje, Gatina – Grosuplje, Brezje – Grosuplje.</s><s>Motiv spajanja bio je istovremeno omogućavanje javnog putničkog prijevoza za osnovnoškolce i ostale mještane općine.</s><s>Rezultati spajanja su Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>100 pozitivni.</s><s>Spajanje je omogućilo organizaciju više dodatnih prijevoza na jednoj liniji, prilagođenoj potrebama učenika, studenata i svih drugih koji koriste javni prijevoz.</s><s>Mještani i škole na uvedene promjene su reagirali pozitivno (»Trajnostna mobilnost v Slika 17 prikazuje otvorenje jedne takve autobusne linije u općini Grosuplje.</s><s>Slika 17: Autobusna linija za skupni prijevoz školaraca i mještana općine Grosuplje Izvor: »Trajnostna mobilnost v praksi« ŠcipraĆ, b. d. Zavod Sopotniki osnovali su mladi iz Obalno-kraške regije, u svrhu pomaganja starijim i izoliranim osobama u ruralnim područjima kako bi se integrirali u aktivan društveni život i promicanje međugeneracijske suradnje.</s><s>Dodatni razlozi osnivanja zavoda su velika udaljenost do centra pojedinih mjesta, demografska ugroženost te neučinkovit i neadekvatan javni prijevoz.</s><s>Volonteri besplatno prevoze starije osobe po općinama Krpelje –Kozina, Divača i Sežana.</s><s>Dostupan im je jedan automobil, svih dana u tjednu Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>Slika 18: Volonter zavoda Sopotniki osim nedjelje.</s><s>Prednost imaju putnici kojima je potrebna medicinska skrb.</s><s>Korisnik kontaktira zavod tjedan dana prije nego što će se prijevoz obaviti.</s><s>Kontakt se može obaviti telefonom ili e-mailom.</s><s>U centrali potraže dobrovoljca koji je dostupan te mu proslijede sve potrebne podatke vezane za lokaciju i vrijeme prijevoza.</s><s>Dobrovoljac pokupi putnika na dogovorenome mjestu.</s><s>Ako putnik želi platiti prijevoz, mora potpisati izjavu o donaciji.</s><s>Zavod je u 2016. godini imao 110 redovitih korisnika, dok su u obavljanju prijevoza sudjelovala 23 volontera.</s><s>Zavod se financira doprinosom pojedinaca, tvrtki ili putnika (»Trajnostna mobilnost v praksi« ŠcipraĆ, b. d.).</s><s>Slika 18 prikazuje volontera zavoda Sopotniki.</s>
<s>Izvor: »S prevozi prostovoljcev več možnosti za starejše« ŠPrimorske noviceĆ, 2014 Smirivanje prometa tzv. otokom brzine i sužavanjem ceste uvedeno je u naselju Reteče, Općine Škofja Loka.</s><s>Zbog velike brzine i smanjene sigurnosti ta je lokacija bila smještena na popis crnih točaka Direkcije Republike Slovenije za infrastrukturu.</s><s>To je vlasti prisililo da nađu adekvatno rješenje za problem.</s><s>Odlučeno je kako će se izgraditi otok brzine na ulazu u naselje, a cestovne površine kroz naselje su suzili izgradnjom pločnika i biciklističke staze.</s><s>Kod otoka brzine cestovna površina je sužena zelenom površinom ili nekom drugom preprekom u sredini ceste, odnosno između dva vozna traka, na taj način prisiljavajući vozača da smanji brzinu.</s><s>Za veći učinak, otoku su dodali mjerač brzine i Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>102 ogradu.</s><s>Nakon poduzetih mjera, brzina u naselju znatno se smanjila.</s><s>Lokalno stanovništvo pozitivno je reagiralo na uvedenu mjeru, iz razloga što je zbog gustoga prometa i brzine vožnje kvaliteta u naselju bila znatno narušena.</s><s>Drugi primjeri realizacije ove mjere izvedeni su u mjestima Dolnja Prekopa (Općina Kostanjevica na Krki), Kranjska Gora, Cerklje ob Krki (Općina Brežice) i Deskle (Općina Kanal ob Soči) Slika 19 prikazuje otok brzine na ulazu u naselje Reteče.</s><s>Slika 19: Hitrostni otok u naselju Reteče Izvor: »Trajnostna mobilnost v praksi« ŠcipraĆ, b. d. Internetsku stranicu Prevoz.org.</s><s>2005. godine su organizirali studenti Sveučilišta u Ljubljani.</s><s>U 2014. godini stranica je imala više od 30.000 registriranih korisnika.</s><s>U jednome mjesecu stranicu posjeti više od 250.000 ljudi.</s><s>Također, svakog mjeseca stranica ima više od 55.000 ponuda, a od toga se 10.000 odnosi na međunarodne prijevoze.</s><s>Broj ponuda se svake godine povećava za 30 %.</s><s>U prosjeku, starosna dob korisnika je 29 godina, dok su studenti zainteresirani za usluge početkom i krajem tjedna.</s><s>U ljetnom razdoblju potražnja pada, dok se u rujnu naglo povećava.</s><s>Pružatelji usluge prijevoza na portalu objave vrijeme i lokaciju polaska te cijenu prijevoza.</s><s>Korisnik Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>103 prijevoza nazove pružatelja usluge te s njim dogovara sve druge detalje.</s><s>Portal je od velike važnosti u ruralnim područjima, gdje su veze javnog prijevoza rjeđe.</s><s>Za objavu je potrebno registrirati se telefonskim brojem ili nekim od internetskih računa.</s><s>Od velike koristi su i informacije o boji i vrsti automobila te ima li automobil osiguranje za putnike.</s><s>Ako korisnik među ponudama ne pronađe odgovarajućeg pružatelja usluga, može objaviti svoje informacije, zajedno s lokacijom prijevoza te na taj način pronaći potencijalnog pružatelja usluge prijevoza.</s><s>U 2014. godini, provedena je analiza koja je pokazala kako korisnici prijevoza pružaju povjerenje pružateljima usluga te su iznimno zadovoljni portalom (»Trajnostna mobilnost v praksi« ŠcipraĆ, b. d.).</s><s>Slika 20 prikazuje naslovnu stranicu portala Prevoz.org Slika 20: Prevoz.org</s>
<s>Izvor: »Trajnostna mobilnost v praksi« ŠcipraĆ, b. d. Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>U Kranjskoj Gori turistička ponuda sadrži održivu mobilnost iz razloga što se Alpe i prirodu želi očuvati za buduće generacije.</s><s>Godine 2000. sustavno se povećala zaštita okoliša, s početkom projekta smirivanja prometa u alpskim dolinama.</s><s>Godine 1999. uvedena je biciklistička staza, prva staza u Sloveniji koja je uvedena kroz cijelu općinu.</s><s>Projekti smirivanja prometa, zajedno s općinama Bovec i Bohinj, provode se u dolini Vrata i drugim alpskim dolinama.</s><s>Godine 1998. uveden je subvencionirani autobusni prijevoz preko Vršiča.</s><s>Također je poboljšana i ponuda gorskog biciklizma te je uveden lokalni autobus, koji funkcionira na principu hop-on hop-off.</s><s>Ipak, zbog geografskog značaja, autobus ne može biti električan.</s><s>Uređeno je više od 20 pješačkih puteva (uključujući put Alpe-Adria), a za vlasnike električnih automobila postavljena je električna punilica, dostupna 24 sata na dan.</s><s>Osim ponude za turiste i lokalnom stanovništvu dane su određene pogodnosti, poput prethodno spomenutog subvencioniranog autobusa preko Vršiča te besplatnoga korištenja lokalnih autobusa i besplatnog najma bicikala (»Trajnostna mobilnost v praksi« ŠcipraĆ, b. d.).</s><s>Slika 21 prikazuje 25. etapu pješačke staze Alpe-Adria u Kranjskoj Gori.</s>
<s>Povećani motorizirani promet u vremenu zimske i ljetne turističke sezone narušava prirodne značajke i ljepotu Bohinja kao turističkog mjesta u Triglavskom narodnom parku.</s><s>Općina Bohinj prihvatila je strategiju smirivanja prometa, a Turizam Bohinj započeo je s aktivnostima u tom smjeru.</s><s>Potreban je integriran pristup razvoja održivog turizma.</s><s>Turizam Bohinj zajedno s partnerima već nekoliko godina provodi aktivnosti i projekte stvaranja boljih uvjeta za život.</s><s>Promocijom javnog prijevoza, biciklizma i pješačenja želi se povećati utjecaj na kvalitetu zraka.</s><s>Također se želi smanjiti teret motoriziranog prometa, pa se parkirna mjesta miču iz neposredne blizine jezera.</s><s>Imaju nekoliko mjera.</s><s>Akcija Zeleni Vikend namijenjena je svim posjetiteljima koji vlakom doputuju na Zeleni vikend u Bohinju te odlaze na jedan od kraćih izleta, namijenjenih čišćenju okolice.</s><s>U zamjenu za usluge čišćenja, sudionicima se nudi besplatan ili 50 % jeftiniji smještaj.</s><s>Kartica mobilnosti je sljedeća mjera, a namijenjena je posjetiteljima koji u Bohinju barem dvaput prespavaju.</s><s>S karticom je parkiranje za jedno vozilo besplatno, a može se koristiti i za besplatan javni prijevoz, besplatan posjet prirodnim znamenitostima i kulturnim ustanovama te druge pogodnosti.</s><s>U zimskom razdoblju, posjetitelji imaju na raspolaganju tzv. Bohinjski vlak, koji uključuje povratnu kartu za vlak iz smjera Ljubljane, Jesenica, Nove Gorice i Sežane te na svim mjesnim postajama do Bohinjske Bistrice i nazad, prijevoz ski-busom sa željezničke postaje Bohinjska Bistrica do skijaških staza, dnevnu skijašku kartu za skijašku stazu Vogel i meni Lačni smučar u restoranu Viharnik.</s><s>Također u ponudi imaju ljetne autobuse, koji svake subote i nedjelje voze iz Bleda i Bohinja u Pokljuku te autobus koji iz Bohinjske doline vozi do slapa Savice Slika 22 prikazuje vlak kojim se posjetitelji voze na akciju Zeleni vikend u Bohinj.</s><s>Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>Izvor: »Zeleni vikend v Bohinju« Š24ur.comĆ, 2011 Kod organizacije različitih događanja također se u obzir mora uzeti održiva mobilnost.</s><s>Tako se kod organizacije finala Svjetskoga kupa u skijaškim skokovima u Planici organizirao dolazak na događaj vlakom, pod nazivom Z vlakom v Planico.</s><s>Motiv organizacije ovog događaja bio je podizanje svijesti o održivoj mobilnosti.</s><s>Na održivu mobilnost pažnja se obratila i za vrijeme Europskog prvenstva u košarci, pod nazivom Eurobasket 2013.</s><s>Posjetitelji su na događaj došli organiziranim autobusnim i željezničkim prijevozom, osobnim automobilima do parkirnih mjesta u gradu ili izvan grada, biciklom ili pješice po uređenim pješačkim i biciklističkim stazama.</s><s>Domaćini prvenstva bile su općine Jesenice, Celje, Koper i Ljubljana, koje su prihvatile mjere za poticanje na upotrebu održivih načina dolaska na događaj (»Trajnostna mobilnost v Varaždinska županija</s>
<s>Već je prije spomenuto kako je glavna namjena ovog rada formiranje prijedloga prometnih strategija koje bi se mogle uvrstiti u razvojnu strategiju Varaždinske županije.</s><s>Na temelju toga, potreban je kratak opis županije, pregled trenutnog stanja na području prometa i prometne razvijenosti te dati sveukupnu analizu prikupljenih podataka o županiji.</s>
<s>Varaždinska županija smještena je na sjeverozapadu Republike Hrvatske te graniči s Krapinsko-zagorskom, Koprivničko-križevačkom i Međimurskom županijom te Republikom Slovenijom.</s><s>Površina županije iznosi 1.261,29 km2.</s><s>Varaždinska županija obuhvaća 302 naselja, šest gradova, a to su Varaždin, Ivanec, Lepoglava, Varaždinske Toplice, Ludbreg i Novi Marof.</s><s>Osim toga, županija se sastoji i od 22 općine (»Opće informacije« ŠVaraždinska županijaĆ, b. d.).</s><s>Glavno turističko, političko i socijalno središte Varaždinske županije je grad Varaždin.</s><s>Prema informacijama iz 2011. godine, grad broji 46.946 stanovnika, od čega je 24.806 žena.</s><s>Osim samoga gradskog centra, u područje grada također spadaju i pojedina okolna naselja, kao što su Črnec, Donji Kučan, Gojanec, Gornji Kučan, Hrašćica, Jalkovec, Kučan Marof, Poljana Biškupečka i Zbelava (»Varaždin u brojkama« ŠGrad VaraždinĆ, b. d.).</s><s>Pregledom razvojne strategije Varaždinske županije, ustvrdili smo kako su vlasti u svrhu ostvarivanja vizije postavile pet strateških ciljeva, a to su (»Županijska razvojna strategija Varaždinske županije 2011. – 2013.« ŠVaraždinska županijaĆ, 2010):  strateški cilj 1. Unaprijeđeno i razvijeno gospodarstvo Varaždinske županije;  strateški cilj 2. Razvijeni ljudski resursi i povećana kvaliteta života;  strateški cilj 3. Zaštita okoliša i upravljanje energijom;  strateški cilj 4. Ruralni razvoj;</s>
<s>Pregledom trenutnog stanja dobit ćemo bolji uvid u demografsku strukturu Varaždinske županije.</s><s>Ona uključuje broj stanovnika prema dobnim skupinama, broj osoba s invaliditetom te okvirni broj školaraca.</s><s>Varaždinska županija obuhvaća 175.951 stanovnika.</s><s>Gustoća naseljenosti iznosi 139,42 stanovnika po km2 (»Opće informacije« ŠVaraždinska županijaĆ, b. d.).</s><s>Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>Tablica 10 prikazuje broj stanovnika Varaždinske županije prema dobnim skupinama.</s><s>Podaci su iz 2011. godine te nam daju bolji uvid u strukturu stanovništva.</s><s>Tablica 10: Broj stanovnika Varaždinske županije prema dobnim skupinama Dobne skupine:</s>
<s>Prema podacima iz 2014. godine, Varaždinska županija također broji 20.459 osoba s invaliditetom, od čega su 10.993 muškaraca i 9.466 žena.</s><s>Podaci s područja obrazovanja pokazali su kako u Varaždinskoj županiji osnovnu školu pohađa oko 14.289 učenika, dok je broj srednjoškolaca iznosio oko 8.060 (»Varaždinska županija socijalni plan 20143.2.3 Prometna razvijenost</s>
<s>U ovom poglavlju pregledat ćemo prometnu povezanost i razvijenost Varaždinske županije i samoga grada Varaždina.</s><s>Usredotočit ćemo se na cestovnu, biciklističku, pješačku infrastrukturu i suprastrukturu, mobilnost ljudi te glavne probleme koji se javljaju.</s><s>Podatke ćemo prikupiti iz razvojne strategije za Varaždinsku županiju 2011. 2013.</s><s>Međutim, donesena je odluka o produljenju valjanosti strategije za razdoblje Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>Varaždinskom županijom prolazi vrlo značajna autocesta Goričan – Varaždin – Zagreb (40 km duljine) koja povezuje sjeverni i južni dio županije.</s><s>Također, kroz županiju prolazi i devet državnih cesta, u duljini od 209,6 km.</s><s>Pregledom državnih cesta može se utvrditi kako je najvažnija podravska magistrala (državna cesta D-2), koja prolazi uzduž županije (od najistočnijeg dijela do graničnog prijelaza Dubrava Križovljanska).</s><s>Broj županijskih cesta iznosi 73, u duljini od 473 km te one čine mrežu županijskih cesta.</s><s>Sve županijske ceste su asfaltirane.</s><s>Duljina lokalnih cesta iznosi 479,74 km, a od toga je 88,4 % asfaltirano, dok je 11,6 % cesta makadam (»Županijska razvojna strategija Varaždinske županije 2011.-2013.« ŠVaraždinska županijaĆ, 2010).</s><s>Izgradila se brza cesta Varaždin – Ivanec – Krapina, čime se Varaždinska županija povezala s Krapinsko-zagorskom županijom.</s><s>U veljači 2017. godine vlasti su obavijestile kako se započelo s izgradnjom podravske brze ceste koja će povezivati Ormož, Varaždin i Viroviticu.</s>
<s>Što se tiče željezničkog prometa, na području županije prolazi 91.751 km pruga.</s><s>Sve pruge su jednokolosječne, bez elektrifikacije, namijenjene mješovitom prometu, a dopuštena brzina varira od 45 do 100 km/h (»Županijska razvojna strategija Varaždinske županije 2011.-2013.« ŠVaraždinska županijaĆ, 2010).</s><s>Pozitivna obilježja Varaždinske županije u pogledu cestovne infrastrukture su dobra cestovna infrastruktura, povezanost s većim regionalnim središtima i dobra povezanost svih naselja s gradom Varaždinom.</s><s>Negativna obilježja uglavnom su vezana za linijski prijevoz putnika koji je ukinut zbog stečaja tvrtke (»Županijska razvojna strategija Varaždinske županije 2011.-2013.« ŠVaraždinska županijaĆ, 2010).</s><s>Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>Međutim, javljaju se i određeni razvojni problemi mobilnosti na koje je potrebno obratiti pažnju (»Županijska razvojna strategija Varaždinske županije 2011.-2013.« ŠVaraždinska županijaĆ, 2010):</s>
<s> opterećenost cestovnog pravca D-2 koji prolazi kroz naseljeno područje;  nizak stupanj korištenja željeznice, što dodatno opterećuje ceste i smanjuje kvalitetu života;</s>
<s> nedostatak infrastrukture linijskog prijevoza putnika u županiji.</s><s>Osim nedostataka javljaju se i određene razvojne potrebe (»Županijska razvojna strategija Varaždinske županije 2011.-2013.« ŠVaraždinska županijaĆ, 2010):  poboljšanje cestovne infrastrukture u svrhu sigurnosti putnika;  modernizacija u željezničkom prometu;</s>
<s> poboljšanje infrastrukture javnog linijskog prijevoza.</s><s>Gledajući sam grad Varaždin, potrebno je napomenuti kako se, u svrhu rasterećenja tranzitnog prometa kroz središte grada, izgradila tzv. istočna obilaznica koja je povezala Mađarsku i Čakovec sa Zagrebom.</s><s>Postoji i obilaznica na zapadnom dijelu grada koja povezuje prigradska naselja Gojanec i Hrašćicu.</s><s>Godine 2007. izgrađena je posljednja, jugozapadna obilaznica koja povezuje Nedeljanec i Kneginec, čime su zapadni prigradski i gradski dio spojeni s istočnim (»Strategija razvoja grada Varaždina do 2020. godine« ŠGrad VaraždinĆ, 2016).</s>
<s>Izvor: »Strategija razvoja grada Varaždina do 2020. godine«, str. 19, 2016 Pajtak navodi kako je grad Varaždin potencijalne probleme s parkiranjem riješio je izgradnjom podzemne garaže na Kapucinskom trgu, koja je s radom krenula 2012. godine.</s><s>Garaža ima dvije etaže, a prostire se na oko 12.000 m2.</s><s>Jedinstvena je po tome što sadrži i šest punilica za električna vozila.</s><s>Otvoreno je 446 parkirnih mjesta (Pajtak, 2012).</s><s>Također, veće parkiralište nalazi se i na tzv. Banus-placu, gdje se parkiranje naplaćuje od 12 do 20 sati u iznosu od pet kuna, odnosno 70 centi, a od osam sati do 12 je pola sata parkiranja besplatno.</s><s>Dva veća besplatna parkinga su kod fakulteta FOI 2 i varaždinskoga groblja.</s><s>Varaždin ima puno manjih parkirnih mjesta za automobile, raspršenih u blizini centra grada, ali izvan pješačke zone.</s><s>Bitno je napomenuti kako je u gradu instalirano nekoliko elektroničkih uređaja koji pokazuju broj praznih mjesta na parkiralištima.</s>
<s>Slika 23 prikazuje vanjski dio podzemne garaže na Kapucinskom trgu u Varaždinu i jedan elektronički uređaj za prikaz praznih parkirnih mjesta koji obuhvaća parkiralište na Trgu B. Jelačića, u Ulici A. Cesarca i u garaži na Kapucinskom trgu.</s><s>Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>Slika 24 prikazuje besplatno parkiralište kod fakulteta FOI 2. Slika 24: Besplatno parkiralište kod FOI 2 Izvor: »Ne plaća se parking kod stare Glazbene, Grad zaboravio daje poklonjen FOI-ju«, 2016</s>
<s>Grad ima određeni dio infrastrukture sličan tzv. otocima brzine.</s><s>Jedan takav objekt smješten je neposredno prije cestovno-željezničkog prijelaza u Zagrebačkoj ulici.</s><s>Drugi objekt odvaja prometne trake na Trgu slobode, a izgrađen je betonskim rubnicima te u sredini ima zelenu površinu.</s><s>Sličan objekt postavljen je i prije semafora u smjeru Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>Slika 25: »Otoci brzine« u Varaždinu autobusnoga kolodvora AP-a Varaždin, u Ulici Zrinskih i Frankopana.</s><s>Radi se o visinski povećanom pješačkom prijelazu, kako bi se razlikovao od kolnika, označenom prometnim znakovima te obilježenog kao pješački prijelaz.</s><s>Također se provelo presvlačenje takvih uzdignutih površina plastičnom, reflektirajućom masom.</s><s>Slika 25 prikazuje dva objekta slična tzv. otocima brzine.</s><s>Prvo objekat je postavljen u Zagrebačkoj ulici, a drugi u Ulici Zrinskih i Frankopana.</s>
<s>Prema Generalnom urbanističkom planu grada Varaždina, u Tablici 12 prikazani su podaci o broju putnika i vrstama prijevoza u najvećem jutarnjem satu.</s><s>Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>Izvor: »Generalni urbanistički plan grada Varaždina«, str. 56, 2006 Linijski prijevoz putnika u Varaždinskoj županiji provodila je tvrtka Autobusni promet d.d., koja je otišla u stečaj.</s><s>Gradski kolodvor za linijski prijevoz minibusevima prenamijenjen je u restoran brze hrane.</s><s>Trenutno je linijski prijevoz preuzela tvrtka Vincek autobusi, no linijski prijevoz sastoji se od pet linija.</s><s>Slika 26 prikazuje trenutno stanje na gradskom kolodvoru za linijski prijevoz.</s>
<s>Godine 2014. u grad Varaždin stigla je taksi služba Cammeo grupe.</s><s>Vozi oko desetak vozila i 20 taksista.</s><s>Cijene su 20 kuna, odnosno oko tri eura za prvih pet kilometara, a svaki novi kilometar plaća se s dodatnih pet kuna, odnosno oko 70 centi (»Taxi Cammeo stigao u Varaždin«, 2014).</s>
<s>Zbog česte neprilagođene brzine biciklista i nastajanja teških tjelesnih ozljeda prilikom sudara biciklista s pješakom, uži centar grada i Kapucinski trg pretvoreni su u pješačku zonu te je kretanje motoriziranim vozilima i biciklima zabranjeno, no zabrana nije definirana zakonskim aktima.</s><s>U svrhu sprječavanja kršenja zabrane, postavljen je videonadzor te su organizirane dnevne policijske patrole.</s><s>Kršenje zabrane kažnjava se novčanom kaznom, u iznosu od 500 kuna ili 70 eura.</s><s>Pješačka zona podijeljena je u dva dijela.</s><s>Užu pješačku zonu u Varaždinu čine (»Odluka o uređenju prometa na području grada Varaždina«, 2009):  Trg kralja Tomislava;</s>
<s>Širu pješačku zonu u Varaždinu čine (»Odluka o uređenju prometa na području grada  Ulica Ivana Kukuljevića Sakcinskog, od Trga kralja Tomislava do Ulice Augusta Šenoe;  Pavlinska ulica, od Trga kralja Tomislava do Ulice Augusta Šenoe;  Ulica Janka Draškovića;</s>
<s>Pješačkoj zoni također je pridodan i Kapucinski trg.</s><s>Slika 27 prikazuje kartu pješačke zone u Varaždinu.</s><s>Ulice i trgovi uže pješačke zone označene su plavom bojom, dok je šira pješačka zona označena crvenom bojom.</s><s>Slika 27: Karta pješačke zone u Varaždinu Izvor: Osobni izvor</s>
<s>Godine 2014.</s><s>Gradsko vijeće izmijenilo je svoju odluku te dozvolilo vožnju biciklom u pješačkoj zoni, no ne brzinom većom od brzine hoda čovjeka.</s><s>Ulice i trgovi u kojima stroga zabrana vožnje biciklom još uvijek vrijedi su Ulica Ivana Gundulića, Franjevački trg, Trg kralja Tomislava, Ulica Ljudevita Gaja do križanja s Bakačevom ulicom, Pavlinska ulica do križanja s Ulicom Augusta Šenoe te Kapucinski i Kazališni trg (»Gradsko vijeće izmijenilo odluku o zabrani vožnje biciklima u pješačkoj zoni« ŠVaraždinĆ, 2014).</s><s>Slika 28 prikazuje uži centar grada i Kapucinski trg koji su pješačka zona.</s><s>Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>Grad Varaždin poznat je kao grad bicikala, no biciklizam nije izrazito razvijen.</s><s>Varaždinska županija i Međimurska županija imaju poznatu europsku biciklističku rutu, nazvanu Mura – Drava, ali ova aktivnost u Varaždinskoj županiji nije došla do značajnijeg izražaja.</s><s>Republika Hrvatska i Mađarska pokrenule su zajednički projekt Happy Bike, čija je svrha promicanje biciklizma uz rijeke Muru i Dravu.</s><s>Projekt je tek u pripremnoj fazi.</s><s>Županiji i gradu nedostaje mogućnost najma bicikla.</s><s>Biciklistička infrastruktura u vanjskim dijelovima grada od pješačke je odvojena samo žutom ili bijelom linijom.</s><s>Prema centru grada, u Ulici Zrinskih i Frankopana, odnosno u blizini autobusnoga kolodvora APa Varaždin, izrađena je dvosmjerna biciklistička staza, ukupne duljine oko 100 m. Staza je jasno vidljiva i bojom odvojena od pješačke staze i kolnika.</s><s>Ako biciklisti žele stići iz jednog dijela grada u drugi, ne mogu skratiti put kroz centar zbog stroge zabrane vožnje, već moraju voziti okolnim putem, na označenim biciklističkim stazama.</s><s>Varaždinska županija posjeduje nekoliko turističkih biciklističkih staza, a to su (»Za bicikliste« ŠTuristička zajednica Varaždinske županijeĆ, b. d.):  biciklistička staza Od dvorca do dvorca via Lepoglava, koja spaja Varaždin s Trakošćanom;</s>
<s> biciklistička staza Od dvorca do dvorca koja obuhvaća cijelu rutu od Varaždina, prema Donjoj Voći, Cvetlinu, Trakošćanu, Plešu, Bednji, Lepoglavi, Klenovniku, sa završetkom u Varaždinu;</s>
<s> Toplička staza, koja spaja Varaždin s Varaždinskim Toplicama;  Dravska staza, koja spaja Varaždin s Malim Bukovcem.</s><s>Slika 29 prikazuje jasno označenu biciklističku stazu u blizini centra grada.</s>
<s>Varaždin posjeduje mnogo manjih parkirnih mjesta za bicikliste, od kojih je najpoznatije ono u Ulici Alojzija Stepinca, prikazano na Slici 31.</s><s>Slika 31: Biciklističko parkirališteu ulici Alojzija Stepinca Izvor: »FOTO Bicikli omiljeno pijevozno sredstvo mnogih Varaždinaca«, 2016 Slika 32 prikazuje druga manja parkirna mjesta za bicikle u Varaždinu.</s><s>Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>Prema podacima iz 2013. godine, u Varaždinskoj županiji ne postoje značajniji stacionarni izvori zagađenja zraka, osim u gradovima Varaždinu, Ludbregu, Varaždinskim Toplicama, Novom Marofu, Ivancu i Lepoglavi, koji su područja najvećeg stupnja urbanizacije i gustoće naseljenosti.</s><s>Upravo gustoća naseljenosti pokazuje kako su stanovnici ovih dijelova županije najviše izloženi onečišćenju.</s><s>Spomenuti gradovi imaju najveće emisije onečišćujućih tvari iz gradskog prometa.</s><s>Varaždinska županija zajedno s još deset županija spada u tzv. zonu HR 1 (»Izvješće o stanju okoliša Varaždinske županije za razdoblje od 2010. do 2013. godine« ŠVaraždinska županijaĆ, 2014).</s><s>Tablica 13 prikazuje razinu onečišćenja u zoni HR 1, s obzirom na zaštitu zdravlja ljudi.</s><s>Potrebno je napomenuti kako su vrijednosti gornji prag procjene (GPP), donji prag procjene (DPP), ciljana vrijednost za prizemni ozon (CV) i granična vrijednost (GV).</s><s>Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>Granične vrijednosti za ukupnu plinovitu živu Izvor: »Izvješće o stanju okoliša Varaždinske županije za razdoblje od 2010. do 2013.</s><s>U svrhu očuvanja okoliša, unutar strateškog cilja zaštite okoliša, racionalnoga gospodarenja prostorom i razvoja infrastrukture, nalazi se prioritet očuvanje okoliša, kojim se, između ostaloga, naglašava i važnost rješavanja problema smanjene kvalitete zraka u gradskim prostorima županije.</s><s>Osim spomenutog prioriteta, unutar ovog strateškog cilja nalazi se i prioritet poboljšanja prometne infrastrukture koji nalaže kako se sve neostvarene mjere glede poboljšanja prometne infrastrukture moraju provesti u sljedećem trogodišnjem razdoblju.</s><s>Kao razlog neprovođenja mjera navodi se nedostatak financijskih sredstava (»Županijska razvojna strategija Varaždinske županije 2011.2013.« ŠVaraždinska županijaĆ, 2010).</s>
<s>U 2003. godini izdana je karta buke prometa za Ulicu braće Radića, Ulicu Zrinskih i Frankopana, Zagrebačku ulicu, Koprivničku ulicu, Ulicu Ruđera Boškovića i Ulicu Petra Preradovića.</s><s>Karte su izrađene na osnovama mjerenja iz 1998. godine i podacima o registriranom broju vozila iz 2002. godine.</s><s>Točnije izvore prekoračenja dopuštene buke može se dobiti samo novijim podacima i mjerenjima u prometu (»Generalni urbanistički plan grada Varaždina« ŠVaraždinĆ, 2006).</s><s>Slika 33 prikazuje razinu buke za Varaždin.</s><s>Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>Potrebno je izraditi kartu buke za industrijski dio grada kako bi karta bila kompletna.</s><s>Mjere zaštite predložene u Generalnom urbanističkom planu su (»Generalni urbanistički plan grada Varaždina« ŠVaraždinĆ, 2006):  održavanje razine buke u granicama dozvoljenih vrijednosti;  u prostoru stambenih zgrada i zona gospodarskih namjena osigurati pojaseve visokog zelenila širine najmanje 10 cm;</s>
<s>Jedan od glavnih problema u Varaždinskoj županiji je povećani broj prometnih nesreća u 2016. godini.</s><s>Statistički podaci iz Ministarstva unutarnjih poslova Republike Hrvatske pokazuju okvirni broj prometnih nesreća za 2016. godinu u Varaždinskoj županiji te se može vidjeti kako je broj prometnih nesreća u razdoblju od 2010. do 2016. najveći upravo u 2016. godini.</s>
<s>Tablica 14 prikazuje statističke podatke o prometnim nesrećama u Varaždinskoj županiji, u razdoblju od 2010. do 2016. godine, te kategorije prometnih nesreća i nastradale osobe.</s>
<s>U Tablici 15 prikazani su brojčani podaci za Varaždinsku županiju, o prometnim nesrećama i prekršajima u nadzoru prometa prema uzrocima.</s><s>Podaci su pridobljeni iz Ministarstva unutarnjih poslova Republike Hrvatske te se odnose na 2015. i 2016. godinu.</s><s>Može se vidjeti kako je najviše prometnih nesreća i prekršaja u nadzoru prometa uzrokovano upravo neprilagođenom brzinom vozila.</s><s>Što se tiče prometnih nesreća zbog neprilagođene brzine, razlika između 2015. i 2016. godine kreće se u iznosu od 526.</s><s>U 2016. godini bilo je visokih 2.909 prekršaja u nadzoru prometa zbog neprilagođene brzine više nego u 2015. godini.</s>
<s>Osim prethodno spomenutih podataka, bilježi se kako su u 2016. godini u Varaždinskoj županiji bila 1.724 prekršaja u nadzoru prometa zbog vožnje pod utjecajem alkohola, a oko 250 vozača pod utjecajem alkohola skrivilo je prometnu nesreću (»Statistički pregled temeljnih sigurnosnih pokazatelja i rezultata rada u 2016. godini« ŠMinistarstvo unutarnjih poslova Republike HrvatskeĆ, 2016).</s><s>U svrhu smanjenja povećanog broja prometnih nesreća, na kritičnim mjestima u županiji postavljene su kamere za nadzor brzine i hvatanje prebrzih vozača.</s><s>Postoje dvije kamere koje se premještaju s lokacije na lokaciju.</s><s>Kamere su postavljene na kritične prometne točke u blizini grada, a radi se o sljedećim lokacijama (»Gdje vas čeka kamera?</s><s>Točne lokacije radara« ŠKOMPAREĆ, 2017):</s>
<s> Varaždin, Međimurska ulica, ispred broja 26b. Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>Slika 34 prikazuje kartu postavljenih kamera za prebrzu vožnju te još neka kritična mjesta na križanjima u Optujskoj ulici i Hallerovoj aleji.</s><s>Slika 34: Karta kritičnih mjesta i kamera za kontrolu brzine Izvor: Osobni izvor</s>
<s>Prema podacima koje su nam poslali iz Policijske uprave (u nastavku PU) varaždinske, Varaždinska županija uključena je u Nacionalni program sigurnosti cestovnog prometa koji novčano financira saniranje opasnih mjesta u prometu.</s><s>U razdoblju od 1994. do 2001. na razini države bilo je sanirano 71 opasno mjesto.</s><s>U Varaždinskoj županiji se sanacije provode uglavnom u obliku izgradnje rotora na opasnim križanjima, a trenutno se dobivaju sredstva za izgradnju rotora u Optujskoj ulici i Ulici Krešimira Filića u Varaždinu.</s>
<s>Osim podataka o programu sigurnosti na cestama, također smo dobili informaciju kako je PU varaždinska početkom školske godine 2013. u III. osnovnoj školi Varaždin provela akciju popisivanja djece bez zaštitnih kaciga za vožnju bicikala koje su propisane Zakonom o sigurnosti prometa na cestama i Obiteljskim zakonom.</s><s>Podaci su pokazali kako je od 96 učenika samo njih sedam imalo zaštitne kacige te su roditeljima na kućne adrese poslana upozorenja o kršenju zakona.</s><s>Potaknuti poražavajućim rezultatima, PU Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>126 varaždinska početkom školske godine šalje zamolbe školama za provedbu istih akcija te ravnatelji škole šalju dopise roditeljima djece koja krše zakon, u svrhu povećanja sigurnosti djece i smanjenja broja dječjih žrtava u prometu.</s><s>Također je važno spomenuti formiranje Savjeta za sigurnost cestovnog prometa koji blisko surađuje s PU varaždinskom, fokusirajući se uglavnom na povećanje sigurnosti pješaka u prometu.</s><s>Zbog povećanja broja prometnih nesreća na pješačkim prijelazima usred noći ili uvjeta smanjene vidljivosti na postojećim pješačkim prijelazima je predložena instalacija sustava za osvjetljavanje na osnovi solarnih ćelija, LED lampi, akumulatorskih ćelija (ako ne postoji priključak struje iz javne rasvjete) ili tipkala.</s><s>Prvi takav sustav instaliran je u mjestu Presečno.</s><s>Prednosti takvog prijelaza su (»Novim rješenjima na prometnicama do veće sigurnosti« ŠPolicijska uprava VaraždinskaĆ, 2016):  osvjetljavanje prijelaza samo u trenutku prolaza pješaka;  nema vizualnog navikavanja i reaktivnog otupljivanja vozača na svjetlo;  povećanje odgovornosti pješaka za vlastitu sigurnost;  usporava izlazak pješaka na pješački prijelaz (čekanje da se upali svjetlo);  maksimalne ekonomske i ekološke prednosti zbog korištenja solarnih sustava i LED lampi;</s>
<s> mogućnost razvoja projekta kroz EU fondove.</s><s>Savjet je također pokrenuo kampanju Promet po mjeri građana gdje su građani iskazali svoje zadovoljstvo ili nezadovoljstvo određenim prometnim rješenjima i stanjima.</s><s>Osim spomenutog, provela se akcija plakatima za podizanje svijesti o sigurnosti biciklista u prometu, putem nošenja reflektirajućih prsluka.</s><s>3.2.4 Analiza podataka</s>
<s>U analizi podataka obradit ćemo sve prikupljene podatke o Varaždinskoj županiji i užem području grada Varaždina te dati prijedloge za smjer razvoja prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinskoj županiji, kako bi se sam grad i područje županije priključili ostalim gradovima koji već sudjeluju u sličnim projektima.</s><s>Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>Varaždinska županija ima dobro razvijenu cestovnu infrastrukturu te je izgradnjom okolnih obilaznica rasteretila sam centar grada Varaždina od teretnog prometa.</s><s>U skladu s tim, teretni promet kamionima i većim teretnjacima u centru je zabranjen.</s><s>Uži centar grada (varaždinski Korzo i okolne ulice) ima zabranu vožnje bilo kakvim vrstama motornih vozila, osim za stanovnike centra.</s><s>Na taj se način uvelike povećava kvaliteta života u gradu, kroz smanjenje buke, vibracija i emisija štetnih stakleničkih plinova.</s><s>Ipak, županija nedovoljno koristi željeznički promet, što znači dodatno opterećenje na županijskim cestama.</s><s>Željeznička infrastruktura je dotrajala i zastarjela.</s><s>U pogledu gradske logistike jedini prijedlog poboljšanja prijevoza tereta je modernizacija željezničke infrastrukture i pojačano korištenje željezničkog teretnog prijevoza kako bi se županijske prometnice rasteretile (cestovni pravac D-2).</s><s>U svakom drugom pogledu, teretni promet u Varaždinskoj županiji dobro je reguliran.</s>
<s>Grad je dugi niz godina imao manja parkirna mjesta u blizini centra, što je značilo svakodnevnu prenatrpanost automobilima i gotovo nemogućnost pronalaska praznog parkirnog mjesta.</s><s>Godine 2012. otvorena je podzemna garaža s dvije etaže i preko 400 parkirnih mjesta što je dodatno rasteretilo centar grada od prenatrpanosti automobilima.</s><s>Osim toga, veća parkirna mjesta, udaljena od centra, i mogućnost besplatnog parkiranja također su se pokazali kao dobro rješenje za isti problem.</s><s>Iako grad trenutno posjeduje nekoliko uočljivih tzv. otoka brzine, rastući broj prometnih nesreća pokazatelj je kako bi se na kritična gradska mjesta trebalo instalirati ili izgraditi još sličnih objekata.</s>
<s>Varaždin je poznat kao grad bicikala te ima svoju udrugu Varaždinski biciklisti, koja se posljednjih nekoliko godina bavi najvećim problemom biciklista grada Varaždina, a to su česte krađe bicikala.</s><s>Grad Varaždin nudi klasična parkirna mjesta za bicikliste te oni sami Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>128 moraju osigurati bicikle od krađa.</s><s>Posjeduje uglavnom manja parkirna mjesta za bicikliste pokraj najvećeg u Ulici Alojzija Stepinca.</s><s>Ovdje je potrebno napomenuti kako grad nema natkrivena parkirališta za bicikle te ih je nemoguće skloniti od nepovoljnih vremenskih uvjeta.</s><s>Takva vrsta infrastrukture može dodatno potaknuti biciklizam u Varaždinskoj županiji, a samim time i razvoj održive mobilnosti, odnosno povećanje kvalitete života stanovnika.</s><s>Osim infrastrukture, potrebno je napomenuti nedostatak najma bicikla i zabranu vožnje biciklom kroz centar grada, što produljuje putovanje s jednoga kraja grada na drugi.</s><s>Nakon uvođenja zabrane, 2014. godine došlo je do prosvjeda članova udruge Varaždinski biciklisti protiv nje, no zabrana je do danas ostala aktivna te se nadzor povećao kamerama.</s><s>Na taj način, uži centar grada postao je stroga pješačka zona.</s><s>Biciklistička mreža nedovoljno je razvijena na gradskom području te se pažnja pridavala samo određenim mjestima, dok su ostali dijelovi grada i prigradskog područja ostali netaknuti, sa zastarjelim biciklističkim stazama koje su nedovoljno uočljive i zbunjujuće, s neadekvatnom dodatnom opremom (nedostatak rasvjete i označenih prijelaza).</s><s>Osim toga, na taj način biciklistički promet se preusmjerava na bolje prometne ceste, što povećava i rizik za prometnu nesreću.</s><s>Posljedično tome, predlažu se obnova i jasnije označavanje svih biciklističkih staza te konstrukcija adekvatne opreme izvan centra Varaždina te u više ruralnim područjima Varaždinske županije, čime će se ujedno i povećati sigurnost u prometu.</s><s>Uvođenjem najma bicikla u turističkoj zajednici grada Varaždina, Varaždin bi mogao opravdati ime grada bicikala i također pridonijeti razvoju održive mobilnosti.</s><s>Na taj način povećalo bi se korištenje turističkih biciklističkih ruta i samog biciklizma, koji je u Varaždinskoj županiji manje zastupljen, u odnosu na okolne županije.</s><s>Smatramo kako je biciklističkoj mreži i infrastrukturi potrebno pridati najviše pažnje te osmisliti rješenja za skraćivanje puta s jednoga kraja grada na drugi.</s><s>Predlažemo rješenje uvođenja biciklističke staze u ulice pješačke zone u kojima je vožnja biciklom dozvoljena.</s><s>Radi se o sljedećim ulicama:  Kapucinski trg (dio ulice u kojem je promet dozvoljen);  Trg slobode (dio ulice u kojem je promet dozvoljen);  Ulica Janka Draškovića;</s>
<s> Ulica Petra Preradovića (izvan pješačke zone);  Ulica Augusta Cesarca (izvan pješačke zone) koja se priključuje na Kapucinski trg.</s><s>Predlaže se i obnova postojećih i konstrukcija novih biciklističkih staza na ruti koja prolazi kroz Ulicu Petra Krešimira IV., koja izlazi iz križanja s Ulicom Petra Preradovića i Pavlinskom ulicom, Ulicu Julija Merlića te Kolodvorsku ulicu koja se priključuje u Ulicu Augusta Cesarca.</s><s>Razlog obnove postojećih i konstrukcije novih biciklističkih staza je činjenica da se na ovoj ruti nalaze I. osnovna škola Varaždin, Studentski dom Varaždin i studentski restoran te Dom zdravlja Varaždin, a u blizini ove rute je i željeznički kolodvor Varaždin.</s>
<s>Spomenute ulice prostorno su dovoljne širine za konstrukciju biciklističke staze kojom bi se odvojio biciklistički od pješačkog dijela.</s><s>Radi se o dvosmjernoj biciklističkoj stazi, od kolnika i pješačke staze odvojene crvenom bojom.</s><s>U dijelovima Ulice Petra Preradovića i Ulici Petra Krešimira IV. provela bi se staza s obje strane ulice, zbog nedovoljne širine ulice za provedbu dvosmjerne biciklističke staze.</s><s>Početak staze predlaže se na Kapucinskom trgu koji izlazi iz Ulice Zrinskih i Frankopana, gdje je takva staza već konstruirana, no ima duljinu oko 100 metara.</s><s>Prema potrebi bi se omogućio prijelaz na drugu stranu ceste, ovisno o konstrukcijskim mogućnostima postojeće cestovne mreže.</s><s>Slika 35 prikazuje kartu postojeće dvosmjerne biciklističke staze, označene crvenom bojom.</s><s>Također su prikazane ruta kroz dio pješačke zone u kojem je dozvoljen promet brzinom hoda pješaka i ruta za obnovu i konstrukciju novih staza.</s><s>Predložena ruta zahtjeva konstrukciju sedam prijelaza s jedne strane ulice na drugu.</s><s>Postijeća biciklistička staza u Ulici Zrinskih i Frankopana ima kvalitetno riješeno križanje s Kapucinskim trgom, prilagođeno biciklistima.</s><s>U uzoru na spomenuto kvalitetno riješeno križanje, ista rješenja se zahtjevaju za još 18 križanja, smještenih na predloženoj ruti.</s><s>Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>Linijska vožnja gradskim minibusevima dugo je bila neaktivna, sve dok gradski autobusni promet nije preuzela privatna tvrtka Vincek autobusi.</s><s>Za prijevoz se koriste klasična vozila na benzinski ili dizelski pogon te prijevoz ima ucrtanih pet ruta na gradskom području te prilagođene cijene.</s><s>Gradska autobusna infrastruktura je zastarjela, propala i prenamijenjena u druge objekte.</s><s>Osim toga, veliki problem javlja se u prigradskim okolnim naseljima koja spadaju u grad Varaždin, gdje se linijski promet odvija rijetko, što stanovnicima bez automobila otežava mobilnost i srednjoškolcima putovanje u školu.</s><s>Za osnovnoškolce se prijevoz posebno planira i provodi.</s><s>Stanovnici koji ovise o javnom prijevozu imaju dvije opcije.</s><s>Prva opcija je korištenje usluga AP-a Varaždin, čije prijevozne karte su mnogo skuplje u odnosu na prijevozne karte gradske linijske vožnje autobusima.</s><s>Druga opcija je odlazak na najbliži željeznički kolodvor i korištenje željezničkih putničkih usluga.</s><s>Smatramo kako je potrebno obnoviti infrastrukturu gradskog linijskog prijevoza, uvesti nova vozila koja će biti modificirana tako da pridonose održivom razvoju i mobilnosti (električna vozila) te povećati broj ruta i učestalost prijevoza u prigradskim naseljima koja spadaju u gradsko područje.</s><s>Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>Poticajem na rekreativnost kroz poboljšanje atraktivnosti i kvalitete biciklističke infrastrukture, biciklističke mreže i usluga koje nudi Turistička zajednica grada Varaždina te uvođenjem ekološki prihvatljivih linijskih autobusa za gradski prijevoz može se uvelike povećati kvaliteta života u gradu, zdravlje ljudi, kvaliteta zraka te smanjenje emisija štetnih stakleničkih plinova u Zemljinu atmosferu.</s><s>Naglašena je važnost povećanja kvalitete zraka u gradskim dijelovima Varaždinske županije te se različitim mjerenjima i analizama može dobiti bolji uvid u trenutno stanje te se mogu odabrati rješenja za postizanje postavljenih ciljeva glede ovog problema.</s><s>Rastući broj prometnih nesreća zbog neprilagođene brzine, nepažnje ili alkoholiziranog stanja također postaje veliki problem Varaždinske županije.</s><s>Postavljanje kamera za mjerenje brzine bila je jedna od mjera Varaždinske županije kojom bi se broj nesreća mogao smanjiti, no to se pokazalo kao nedovoljno učinkovito rješenje.</s><s>Potrebno je poraditi na još nekoliko rješenja kojim bi se ovaj rastući trend smanjio.</s><s>Uvođenje tzv. otoka brzine na kritična područja županije, poboljšani nadzor policijske uprave te povećanje novčanih kazni za vožnju u alkoholiziranom stanju i prekoračenje brzine, neki su od prijedloga.</s><s>Također, sukladno Nacionalnom programu sigurnosti cestovnog prometa u Republici Hrvatskoj za razdoblje od 2011. do 2020. godine, mogu se predložiti neke od sljedećih sigurnosnih mjera:</s>
<s> poticaj na upotrebu kaciga i sigurnosnih pojaseva u vozilima;  prevencija u vožnjama prevelikom brzinom ili vožnjama pod utjecajem alkohola;  prilagodba sigurnosti na cestama standardima Međunarodnog programa procjene sigurnosti na cestama;</s>
<s> Program za procjenu sigurnosti novih vozila.</s><s>PU varaždinska također je izjavila kako se treba poraditi na promjeni ponašanja sudionika u prometu, što se može postići raznim seminarima ili skupovima o podizanju svijesti vozača te upozoravanju na odgovorno ponašanje u prometu.</s><s>Ulaganje i razvoj cestovne infrastrukture nije potrebno posebno objašnjavati iz razloga što je prethodno spomenut problem za varaždinske bicikliste koji se usmjeravaju na prometnije ceste, gdje lako mogu postati smetnja ili opasnost za sigurnost.</s><s>Razvoj sigurnijih vozila također Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>Analiza podataka pokazala je dobre i loše strane, odnosno prednosti i nedostatke mobilnosti i njezine održivosti u Varaždinskoj županiji.</s><s>Usmjerila nas je na područja koja iziskuju najviše pažnje i omogućila je traženje efikasnijih rješenja i ciljeva za razvoj prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinskoj županiji.</s>
<s>Gledano na već postavljene strateške ciljeve i one koje ćemo predložiti za uvedbu u razvojnu strategiju Varaždinske županije, možemo reći kako postavljene prometne strategije imaju direktnu vezu s održivom mobilnošću.</s><s>Varaždinska županija posjeduje stručnjake s različitih područja i grana gospodarstva, a neka od ključnih znanja su vodstvena znanja: financijsko vođenje, projektno vođenje, upravljanje ljudskim resursima, znanja s područja prometa i prometnog planiranja, znanja s područja zdravstva, okoliša, politička znanja, modeliranje i oblikovanje scenarija.</s><s>Krećemo od pretpostavke kako će priprema prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti trajati u razdoblju od jedne godine.</s><s>Uključeni sudionici bili bi sudionici na razini države te sudionici na razini županije.</s><s>Sudionici na državnoj razini kojima bi se nudila suradnja:  Ministarstvo pomorstva, prometa i infrastrukture;  projektna poduzeća;</s>
<s> općinski odbori svih zainteresiranih općina Varaždinske županije;  pružatelj javnog prijevoza Vincek autobusi (trenutno zadužen za gradski prijevoz u Varaždinu);</s>
<s>Potrebno je definirati sam proces razvoja prometne strategije temeljene na predloženim strateškim ciljevima.</s><s>Kao voditelja projekta postavili bismo vlasti Varaždinske županije.</s><s>Potrebno je obaviti kompletan pregled svih raspoloživih resursa i uskladiti želje i potrebe svake od uključenih interesnih strana.</s><s>Također je potrebno uključiti javnost, a naš prijedlog je izrada tehničkih izvješća i organizacija tiskovne konferencije za sve zainteresirane medije.</s>
<s>Potrebno je obaviti razgovore sa svim ključnim sudionicima ili institucijama, na bilo koji način povezanim s predloženim strateškim ciljevima te na taj način predstaviti analizu trenutnog stanja.</s>
<s>Varaždinska županija u svojoj je razvojnoj strategiji predstavila sljedeću viziju: »Varaždinska županija ulaganjem u gospodarstvo i obrazovanje, kao pokretače snage razvoja, postaje konkurentna sredina koja svojim građanima osigurava visoku kvalitetu života i rada«.</s><s>Neke od prednosti uvođenja prometnih strategija temeljenih na predloženim strateškim ciljevima su:</s>
<s> olakšavanje putovanja ljudi iz ruralnih područja ili udaljenijih mjesta;  smanjenje zagušenja osobnim automobilima; Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s> razvoj Varaždinske županije u skladu s direktivama EU;  doprinos razvoju cijele Republike Hrvatske.</s><s>Svaki od navedenih strateških ciljeva ima svoje prioritete, a svaki prioritet ima određeni broj mjera koje se moraju provesti.</s><s>Sukladno spomenutim nedostacima i razvojnim potrebama Varaždinske županije, predlažemo uvedbu šestog strateškog cilja, koji bi glasio Razvoj prometne infrastrukture.</s><s>Slika 36 prikazuje prioritete i mjere predloženog strateškog cilja.</s><s>Prioriteti se odnose na razvoj željezničke infrastrukture kako bi se cestovni promet rasteretio te kompletnu obnovu i razvoj biciklističke infrastrukture na svim područjima.</s>
<s>Također predlažemo uvođenje sedmog strateškog cilja koji glasi Razvoj i obnova autobusnog prometa.</s><s>Slika 37 prikazuje prioritete i mjere ovog strateškog cilja.</s><s>Uključena su dva prioriteta.</s><s>Prvi prioritet odnosi se na razvoj autobusnog prometa u Varaždinu, a drugi se odnosi na razvoj međugradskog autobusnog prometa.</s><s>Slika 37: Prioriteti i mjere strateškog cilja Razvoj i obnova autobusnog prometa Izvor: Osobni izvor</s>
<s>Unutar trećeg strateškog cilja koji glasi Zaštita okoliša i upravljanje energijom, predlažemo uvođenje prioriteta vezanog za poboljšanu kontrolu emisija štetnih stakleničkih plinova u atmosferu i prioriteta vezanog za sanaciju mjesta izloženih štetnim utjecajima buke u prometu.</s>
<s>Potrebno je obaviti procjenu troškova kompletnog projekta.</s><s>Postoji mogućnost sufinanciranja iz EU fondova.</s><s>Kao što je već prije spomenuto, EU fondovi pokrivaju mnoge projekte vezane za održivu mobilnost.</s><s>Županija bi mogla iskoristiti novčane izvore pod EU Kohezijskom politikom (inovativne akcije i održivi urbani razvoj koji pokrivaju i testiraju pilot-projekte, transeuropske transportne mreže (TEN-T) koje obuhvaćaju interoperabilnu željeznicu i promoviraju održivi transport), novčani izvori Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>136 koji su pod Europskom investicijskom bankom (zajmovi i jamstva za projekte veće od 25.000.000,00 eura, ELENA program koji pokriva 90 % tehničkih troškova za pripremu projekata povezanih s obnovljivim izvorima energije, JESSICA program, koji također pokriva troškove održivog razvoja, kao i europski fond za energetsku učinkovitost) i ostali novčani izvori EU (program LIFE koji predstavlja financijski instrument za akcije povezane s okolišem i klimatskim promjenama).</s><s>Pregledom dobrih praksi iz Republike Slovenije mogli smo uočiti pozitivne strane uvođenja prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti te naučiti iz njihova iskustva.</s><s>Također je potrebno ocijeniti kratkoročne i dugoročne učinke svih prednosti koje izlaze iz uvođenja prometne strategije temeljene na postavljenim strateškim ciljevima, iz čega se formiraju daljnje akcije.</s><s>Završetkom pripreme prometne strategije počinje proces njezina prihvaćanja od strane vlasti u Varaždinskoj županiji, potvrde dokumenta i sastavljanja konsenzusa (prosljeđivanje rezultata planiranja, kontakt s javnosti o mogućnostima županije).</s><s>Nakon procesa prihvata slijedi izvođenje strategije i nadgledanje napretka koji se time postiže, odnosno učenje iz iskustva i prihvaćanje kako uspjeha, tako i neuspjeha.</s><s>Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>Pregledom literature za temu Uvođenje prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku županiju naletjeli smo na velik broj direktiva, pravilnika i regulativa EU o važnostima provedbe projekata vezanih za održivu mobilnost.</s><s>EU je dobro regulirala sva pravila kako bi bila primjenjiva na manje i veće gradove svih država članica i drugih europskih zainteresiranih država.</s><s>Pregledom primjera koji se već provode ili su u planu na razini EU i Republike Slovenije utvrdili smo kako Republika Hrvatska, kao država članica EU, uvelike kasni za susjednom državom i ostalim državama članicama gdje je već održan velik broj sastanaka, izdan velik broj pravilnika i proveden velik broj dobrih praksi na temu održive mobilnosti.</s><s>Potrebno je suočiti se s činjenicom kako bez prometa svijet ne može funkcionirati, no promet kao takav izaziva brojne probleme i negativne posljedice na okoliš, sigurnost i zdravlje ljudi i drugih živih bića.</s><s>Iz tog se razloga održiva mobilnost počela probijati kao glavno rješenje za negativne utjecaje postojećeg prometnog sustava.</s><s>Preko internetskih stranica Eltis organizacije dobili smo jasan uvid u zahtjeve EU, dobre prakse i projekte provedene na toj razini, te smo se pomoću toga lakše fokusirali na bitne činjenice koje je potrebno razraditi na razini Republike Hrvatske.</s>
<s>Republika Slovenija je u svojim gradovima i općinama provela velik broj sličnih projekata i razvoja prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti, što smo opisali u radu.</s><s>Dobre prakse Republike Slovenije još su nam više približile viziju tzv. zdravih regija ili zdravih općina kakvom pokušavamo napraviti Varaždinsku županiju.</s><s>Utvrdili smo kako su slični projekti primjenjivi i na Varaždinsku županiju, a pregledom stanja u županiji utvrdili smo kako je ona dobar kandidat za razvoj prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti, iz razloga što županija u svojoj razvojnoj strategiji nije dotakla tu temu.</s><s>Kontaktirali smo razvojnu agenciju Sjever koja djeluje na području Varaždinske županije i ondje su nas uputili na Županijsku upravu za ceste, gdje smo saznali kako ne postoji određeni plan za razvoj takvih prometnih strategija, no otvoreni Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>138 su za nove prijedloge.</s><s>Županijska uprava za ceste predložila je da kontaktiramo PU varaždinsku, a prijedlog smo usvojili.</s><s>PU varaždinska dala je određene informacije o stanju sigurnosti na cestama županije te smo uvidjeli kako policija provodi mjere za povećanje svijesti o sigurnosti svih sudionika u prometu u obliku plakata, anketa i organizacija koje se brinu o sličnim stvarima.</s><s>Rastući broj prometnih nesreća počeo je predstavljati problem u županiji, no PU varaždinska je u preventivne svrhe postavila kamere za mjerenje brzine.</s><s>Gledajući ukupnu sliku sigurnosti u prometu, Varaždinska županija ima dobro postavljen sustav mjera za prevenciju.</s><s>Pregled ekoloških čimbenika pokazao je kako emisije štetnih plinova nisu iznad dopuštene razine, dok buka stvara probleme uglavnom u samom centru, no Generalni urbanistički plan kao jednu od mjera za zaštitu naveo je sanaciju i razvoj zelenih pojaseva koji mogu biti dobro rješenje za problem buke.</s><s>Jedna od dobrih mjera je i strateški cij Razvoj željezničke infrastrukture, kojim bi se značajno povećalo korištenje željezničkog prometa u logističke svrhe.</s><s>Prednost toga je rasterećenje cestovnih prometnica od teretnih vozila, čime bi se povećala kvaliteta života u gradu.</s>
<s>Glavni fokus ostavili smo na poticaju na biciklizam i razvoju gradskog javnog zelenog prometa.</s><s>Varaždin kao grad bicikala mora opravdati svoje ime, a Varaždinska županija mora poraditi na razvoju biciklističke infrastrukture koja je u okolnim mjestima slabo razvijena što opet dovodi do smanjenja sigurnosti u prometu.</s><s>Iz tog smo razloga predložili strateški cilj razvoja biciklističke infrastrukture i suprastrukture.</s><s>Glavni prioritet je obnova svih postojećih biciklističkih staza kroz Varaždinsku županiju kako bi se biciklistima omogućilo sigurno kretanje u prometu i neometanje vozača motornih vozila.</s><s>Također je važno konstruirati nove biciklističke staze na lokacijama na kojima ih trenutno nema i provesti biciklističku rutu koz dio pješačke zone u Varaždinu gdje je vožnja biciklom dozvoljena, kako bi se povećalo zadovoljstvo svih stanovnika grada Varaždina i smanjilo vrijeme dolaska s jednoga kraja grada na drugi.</s><s>Samim time, povećala bi se sigurnost kretanja biciklista i pješaka (vizualno odvojene površine za kretanje), uzimajući u obzir činjenicu da je sigurnost bila glavni razlog aktivacije pješačke zone u Varaždinu.</s><s>Osim toga, povećala bi se sigurnost kretanja na vanjskim prometnicama te neometano kretanje vozača motornih vozila.</s><s>Mislimo kako bi Varaždinskoj županiji i Varaždinu kao gradu bicikala u korist išla usluga iznajmljivanja Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>Dotaknuli smo i problem gradskog javnog prijevoza, zastarjelost infrastrukture i njezinu prenamjenu u restoran brze hrane te dali prijedlog za razvoj i obnovu autobusnog prometa u Varaždinu, obnovu gradskoga kolodvora i uvođenje ekološki prihvatljivih autobusnih vozila kako bi se na taj način pridonijelo razvoju prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u gradu.</s><s>Prijedlog smo proširili i na cijelu županiju kroz uvođenje sustava međugradskog i općinskog javnog prijevoza.</s><s>Prethodnim pregledom literature ustvrdili smo kako EU u velikoj mjeri sufinancira projekte temeljene na održivoj mobilnosti te smo dali nekoliko prijedloga programa iz kojih bi i Varaždinska županija mogla izvući sredstva za financiranje razvoja i uvođenja spomenutih projekata.</s>
<s>Ispunili smo postavljeni cilj te smo pregledali sve europske direktive i primjere dobrih praksi na temelju čega smo dali prijedloge za uvođenje prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u razvojnu strategiju Varaždinske županije.</s><s>Također smo potvrdili postavljenu hipotezu i pregledom stanja te kontaktom sa Županijskom upravom za ceste i PU varaždinskom dokazali kako Varaždinska županija ima predispozicije za uvođenje takvih prometnih strategija, što će dovesti do povećanja kvalitete života i zadovoljstva stanovnika u županiji.</s>
<s>Povećanje broja osobnih automobila i prometa dovodi do različitih problema, poglavito s područja ekologije i zdravlja ljudi.</s><s>EU već se dugo vremena bavila tim problemima te razvila direktive za njihovo učinkovito rješavanje.</s><s>Spomenute direktive dovele su do razvoja prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti i različitih projekata povezanih s tom temom koji su se proveli ili se još uvijek provode u svim dijelovima EU i same Europe.</s><s>Republika Slovenija također je preuzela određene direktive i provela nekoliko projekata koji su se pokazali uspješnim te danas može prikazati primjere dobrih praksi s područja održive mobilnosti diljem države.</s><s>Gledajući na činjenicu da se najviše promjena dogodilo samo u gradu Koprivnici, može se reći kako Republika Hrvatska kasni za susjednom državom u tom pogledu.</s><s>Ipak, polako se usvajaju zahtjevi EU.</s><s>Postavili smo cilj i hipotezu rada, a kao metode smo koristili metodu deskripcije, deduktivnu metodu te metode analize i kompilacije.</s><s>Metoda analize i kompilacije posebno se odnosi na analizu prikupljenih podataka.</s><s>Predstavili smo rješenja te zaključili kako Varaždinska županija ima potencijal za razvoj prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti koje će županiji pomoći u prikupljanju brojnih prednosti i povećanju kvalitete života za sve stanovnike.</s><s>Kao prijedloge na koje je potrebno fokusirati se, izdvojili smo poticaj na razvoj željezničkog prometa, razvoj autobusne infrastrukture te biciklističke infrastrukture i suprastrukture.</s><s>U manjoj mjeri fokus može ostati i na mjerenju emisija kako bismo bili sigurni da emisije i buka ne prelaze dozvoljenu razinu.</s>
<s>Također smo predstavili osobno viđenje i mišljenje o rješenjima te ispunili postavljene ciljeve i dokazali postavljenu hipotezu.</s><s>Zaključili smo kako je održiva mobilnost budućnost boljeg zajedničkog funkcioniranja, poglavito u urbanim područjima.</s><s>Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>stranici http://www.eltis.org/hr/mobility-plans/member-state/croatia Description ŠADVANCE better planning, better citiesĆ.</s><s>Nađeno 26. ožujka 2017. na internetskoj stranici http://eu-advance.eu/index.php?id=40 Direktiva 2009/30/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o izmjeni Direktive 98/70/EZ u pogledu specifikacije benzina, dizelskoga goriva i plinskog ulja i uvođenju mehanizma praćenja i smanjivanja emisija stakleničkih plinova, o izmjeni Direktive Vijeća 1999/32/EZ u pogledu specifikacije goriva koje se koristi na plovilima na unutarnjim plovnim putovima i stavljanju izvan snage Direktive Direktiva 2009/33/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o promicanju čistih i energetski učinkovitih vozila u cestovnom prometu.</s><s>Službeni list EU, L Direktiva 2011/92/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2011. o procjeni učinaka određenih javnih i privatnih projekata na okoliš.</s><s>Službeni list EU, L 26/1.</s><s>Direktiva 2009/108/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. kolovoza 2009. o izmjeni, radi prilagodbe tehničkom napretku, Direktive 97/24/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o pojedinim sastavnim dijelovima i značajkama motornih vozila na dva ili tri kotača.</s><s>Službeni list EU, L 213/10.</s>
<s>Nađeno https://ecomobility.org/ecomobility-shift/ ENDURANCE: EU-wide establishment of enduring national and European support networks for sustainable urban mobility ŠENDURANCE European SUMP-networkĆ.</s>
<s>stranici http://www.epomm.eu/endurance/index.php?id=2795 Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>Europska platforma ŠEltisĆ.</s><s>Nađeno 24. travnja 2017. na internetskoj stranici http://www.eltis.org/hr/search/site?f%5B0%5D=im_field_topic%3A432 Exploring mobility solutions ŠCIVITASĆ.</s><s>Nađeno 27. ožujka 2017. na internetskoj stranici http://civitas.eu/mobility-solutions-page Financiranje EU-a ŠEltisĆ.</s><s>Nađeno 31. ožujka 2017. na internetskoj stranici http://www.eltis.org/hr/resources/eu-funding FOTO Bicikli omiljeno prijevozno sredstvo mnogih Varaždinaca.</s><s>Nađeno 28. travnja 2017. na internetskoj stranici http://www.klikaj.hr/foto-bicikli-omiljeno-prijevoznosredstvo-mnogih-varazdinaca/</s>
<s>FOTO: Mestni avtobusi spet brnijo po Slovenski cesti Š24ur.comĆ.</s><s>Nađeno 22. travnja 2017. na internetskoj stranici http://www.24ur.com/novice/slovenija/fotomestni-avtobusi-spet-brnijo-po-slovenski-cesti.html Gdje vas čeka kamera?</s><s>Točne lokacije radara ŠKOMPAREĆ.</s><s>Nađeno 10. kolovoza 2017. na internetskoj stranici https://kompare.hr/savjetnik/tocne-lokacije-radara/ Generalni urbanistički plan grada Varaždina ŠVaraždinĆ.</s><s>Nađeno 5. lipnja 2017. na internetskoj stranici http://varazdin.hr/upload/gup/tekst/GUP_Varazdina.pdf Gradsko vijeće izmijenilo odluku o zabrani vožnje biciklima u pješačkoj zoni ŠVaraždinĆ.</s>
<s>stranici http://www.eltis.org/sites/eltis/files/sump_guidelines_en.pdf Guidelines on financial incentives for clean and energy efficient vehicles ŠEuropean CommissionĆ.</s>
<s>stranici http://www.eltis.org/sites/eltis/files/swd201327-financial-incentives.pdf Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>Izrada kurikuluma čiste gradske mobilnosti za Sveučilište u Koprivnici ŠGrad KoprivnicaĆ.</s><s>Nađeno 24. travnja 2017. na internetskoj stranici http://koprivnica.hr/projektigrada/civitas-dynmo/</s>
<s>Izvješće o stanju okoliša Varaždinske županije za razdoblje od 2010. do 2013. godine ŠVaraždinska županijaĆ.</s><s>Nađeno 28. travnja 2017. na internetskoj stranici http://www.varazdinska-zupanija.hr/repository/public/upravnatijela/poljoprivreda/zastita-okolisa/dokumenti/izvjesce-o-stanju-okolisa.pdf Javni prijevoz niske emisije CO2 u Koprivnici ŠGrad KoprivnicaĆ.</s><s>Nađeno 24. travnja 2017. internetskoj</s>
<s>Nađeno content/uploads/2013/10/CIVITAS-DYNŽMO-mjera-K-2_2.pdf Kavalir: z električnim vozilom po središču Ljubljane ŠLjubljana regija osrednja SlovenijaĆ.</s>
<s>Koncept SUMP ŠEltisĆ.</s><s>Nađeno 24. ožujka 2017. na internetskoj stranici http://www.eltis.org/hr/mobility_plans/koncept-sump Marketing sustainable mobility ŠEltisĆ.</s><s>Nađeno 31. ožujka 2017. na internetskoj stranici http://www.eltis.org/resources/tools/marketing-sustainable-mobility Methodology and indicator calculation method for sustainable urban mobility ŠEltisĆ.</s>
<s>Ne plaća se parking kod stare Glazbene, Grad zaboravio da je poklonjem FOI-ju.</s><s>Nađeno 28. travnja 2017. na internetskoj stranici http://varazdinski.rtl.hr/drustvo/prakinggradsko-vijece</s>
<s>stranici http://varazdinska.policija.hr/MainPu.aspx?id=247171 Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>Objectives ŠADVANCE better planning, better citiesĆ.</s><s>Nađeno 26. ožujka 2017. na internetskoj stranici http://eu-advance.eu/index.php?id=16 Objectives ŠENDRANCE European SUMP-networkĆ.</s><s>Nađeno 28. ožujka 2017. na internetskoj stranici http://www.epomm.eu/endurance/index.php?id=2796 Odluka o uređenju prometa na području grada Varaždina.</s><s>Nađeno 28. svibnja 2017. na internetskoj stranici varazdin.hr/upload/cms-repository/file/16c.pdf Onečišćenje zraka iz cestovnog prometa Šenergetika-netĆ.</s><s>Nađeno 24. travnja 2017. na internetskoj</s>
<s>Nađeno http://www.energetika-net.com/vijesti/zastitaokolisa/oneciscenje-zraka-iz-cestovnog-prometa-13358 Opće informacije ŠVaraždinska županijaĆ.</s><s>Nađeno 26. travnja 2017. na internetskoj stranici http://www.varazdinska-zupanija.hr/%C5%BEupanija/opce-informacije/ Osredotočenost na avtomobile ŠSlovenska platforma za trajnostno mobilnostĆ.</s><s>Nađeno 21. travnja 2017. na internetskoj stranici http://www.trajnostnamobilnost.si/engb/celostnoprometnona%C4%8Drtovanje/stanjevsloveniji.aspx Pajtak, D. (7. prosinca, 2012.).</s><s>Varaždin dobio najsuvremeniju javnu garažu u državi.</s>
<s>Planiranje sustava javnog prijevoza ŠGrad KoprivnicaĆ.</s><s>Nađeno 24. travnja 2017. na internetskoj stranici http://koprivnica.hr/wp-content/uploads/2013/10/CIVITASDYNŽMO-mjera-K-1_3.pdf</s>
<s>http://koprivnica.hr/wpcontent/uploads/2013/10/PLAN-ODR%C5%BDIVE-GRADSKE-MOBILNOSTI_-KPlanovi održive urbane mobilnosti – SUMP.</s><s>Nađeno 26. travnja 2017. na internetskoj stranici</s>
<s>http://koprivnica.hr/wphttp://www.fpz.unizg.hr/zgp/wp-content/uploads/2015/02/ZbornikFakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>Planovi-odrzive-urbane-mobilnosti-SUMP-Zagreb-lipanj-2014-ISBN-978-953-243Pot v šolo naj bo tudi letos zdrava in zabavna ŠInštitut za politike prostoraĆ.</s><s>Nađeno 22. travnja 2017. na internetskoj stranici http://ipop.si/2016/09/01/pot-v-solo-najbo-tudi-letos-zdrava-in-zabavna/</s>
<s>Proces za SUMP ŠEltisĆ.</s><s>Nađeno 25. ožujka 2017. na internetskoj stranici http://www.eltis.org/hr/mobility_plans/proces-za-sump Projects ŠSmart City MariborĆ.</s><s>Nađeno 20. travnja 2017. na internetskoj stranici http://www.smartcitymaribor.si/en/Projects/ Prometna strategija občine Ljutomer.</s><s>Nađeno 21. travnja 2017. na internetskoj stranici http://kc-sump.eu/wordpress/wp-content/uploads/2015/01/prometnastrategija-ljutomer.pdf</s>
<s>Provedbena odluka komisije od 12. prosinca 2011. o utvrđivanju pravila za direktive 2004/107/EZ i 2008/50/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu uzajamne razmjene informacija i izvješćivanja o kvaliteti zraka.</s><s>Službeni list EU, L 335/86.</s><s>Quantifying the effects of sustainable urban mobility plans ŠEltisĆ.</s><s>Nađeno 31. ožujka 2017. na internetskoj stranici http://www.eltis.org/resources/tools/quantifyingeffects-sustainable-urban-mobility-plans QUEST project helps cities improve sustainable mobility policies & actions ŠEltisĆ.</s><s>Nađeno ožujka</s>
<s>S prevozi prostovoljcev več možnosti za starejše ŠPrimorske noviceĆ.</s><s>Nađeno 22. travnja 2017. na internetskoj stranici http://www.primorske.si/Primorska/SrednjaPrimorska/S-prevozi-prostovoljcev-vec-moznosti-za-starejse.aspx Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru Magistarski studijski program</s>
<s>Statistički pregled temeljnih sigurnosnih pokazatelja i rezultata rada u 2016. godini ŠMinistarstvo unutarnjih poslova Republike HrvatskeĆ.</s><s>Nađeno 4. svibnja 2017. na internetskoj</s>
<s>stranici http://civitas.eu/sites/default/files/sustainable20urban20transport2020case20stories20from20520civitas20mobilis20cities.pdf Sustav zajedničkog korištenja električnih automobila ŠGrad KoprivnicaĆ.</s><s>Nađeno 24. travnja 2017. na internetskoj stranici http://koprivnica.hr/projekti-grada/civitasdynmo/</s>
<s>Sveučilišni kampus nulte emisije CO2 ŠGrad KoprivnicaĆ.</s><s>Nađeno 24. travnja 2017. na internetskoj stranici http://koprivnica.hr/wp-content/uploads/2013/10/CIVITASDYNŽMO-mjera-K-1_2.pdf</s>
<s>Taxi Cammeo stigao u Varaždin.</s><s>Nađeno 28. travnja 2017. na internetskoj stranici http://www.radiomegaton.hr/novosti/varazdin/item/1017-taxi-cammeo-stigaou-varazdin.html</s>
<s>Towards a European road safety area: policy orientations on road safety 2011-2020 ŠEuropean CommissionĆ.</s><s>Nađeno 2. travnja 2017. na internetskoj stranici http://www.eltis.org/sites/eltis/files/road_safety_citizen_100924_en.pdf Towards a roadmap for delivering EU-wide multimodal travel information, planning and ticketing services ŠEuropean CommissionĆ.</s><s>Nađeno 1. travnja 2017. na internetskoj stranici http://www.eltis.org/sites/eltis/files/swd2014194.pdf Trajnostna</s>
<s>stranici http://www.focus.si/files/Publikacije/trajnostna_mobilnost.pdf Trajnostna mobilnost v praksi ŠcipraĆ.</s><s>Nađeno 21. travnja 2017. na internetskoj stranici http://www.cipra.org/sl/publikacije/zbornik-dobrih-praks-trajnostna-mobilnostv-praksi/Trajnostna-mobilnost-v-praksi.pdf/inline-download Trajnostna mobilnost za uspešno prihodnost ŠSlovenska platforma za trajnostno mobilnostĆ.</s>
<s>Uradno odprli obnovljeno športno dvorano, dovozno cesto in kolesarnico pri OŠ Ivana Cankarja Ljutomer.</s><s>Nađeno 21. travnja 2017. na internetskoj stranici https://www.prlekija-on.net/lokalno/10384/uradno-odprli-obnovljeno-sportnodvorano-dovozno-cesto-in-kolesarnico-pri-os-ivana-cankarja-ljutomer.html Urban Mobility Package Support to local authorities' action in building sustainable local mobility plans ŠCCREĆ.</s><s>Nađeno 5. travnja 2017. na internetskoj stranici http://www.ccre.org/img/uploads/piecesjointe/filename/CEMR_opinion_Urban _mobility_package_EN.pdf</s>
<s>Uredba 134/2014 Europske komisije od 16. prosinca 2014. o dopuni Uredbe 168/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o zahtjevima za učinak na okoliš i učinak pogonske jedinice za vozila na dva ili tri kotača i četverocikle i o izmjeni njezina Priloga V. Uredba 168/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. siječnja 2013. o homologaciji i nadzoru tržišta vozila na dva ili tri kotača i četverocikala.</s><s>Službeni list EU, L 60/52.</s><s>Uredba 333/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2014. o izmjeni Uredbe 443/2009 radi utvrđivanja načina za postizanje cilja smanjenja emisija CO2 iz novih osobnih automobila do 2020.</s><s>Službeni list EU, L 103/15.</s><s>Uredba 443/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o utvrđivanju standardnih vrijednosti emsija za nove osobne automobile u okviru integriranog pristupa Zajednice smanjenju emsija CO2 iz lakih vozila.</s><s>Službeni list EU, L 140/1.</s><s>Uredba 510/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2011. o utvrđivanju standardnih vrijednosti emisija za nova laka gospodarska vozila kao dio integriranog pristupa Unije s ciljem smanjivanja emisija CO2 iz osobnih i lakih gospodarskih vozila.</s><s>Službeni list EU, L 145/1.</s><s>Varaždinska županija socijalni plan 2014-2020.</s><s>Nađeno 26. travnja 2017. na internetskoj stranici</s>
<s>149 http://www.varazdinska-zupanija.hr/repository/public/strateskidokumenti/socijalni-plan/1803-2015-socijalni-plan-varazdinske-zupanije.pdf Varaždin u brojkama ŠGrad VaraždinĆ.</s><s>Nađeno 26. travnja 2017. na internetskoj stranici http://varazdin.hr/varazdin-u-brojkama/</s>