Metodika kalkulacija ekonomičnosti strojnog rada u šumarstvu

<s>Kod srpsko.—hrvatakog izdanja saradjivali su: rof.dr. Sreten Nikolié, dip1.ing.§umarstva, redovni profesor</s>
<s>Rasprava sadrii uputstvo o sastavljanju kalkulacija ekonomiénosti, s kojima prosudjujemo, koji su strojevi i naéini rada u sumskoj proizvodnji uspjesniji.</s><s>Bnzi porast troskova proizvodnje nalaie, na_ ime, racionalizaciju</s>
<s>Sinopsis proizvodnje, koja se moie u najveéoj mjeri i najbrie postiéi uvodjenjem i poboljsavanjem strojnog rada u toliko vise, posto imamo u sumarstvu posla sa velikim udjelom iive radne snage.</s><s>Ove kalkulacije medjutim sadrie brojne razmjerno tesko ustanovljive elemente.</s><s>Stoga je potrebna posebna metodika o struk_ turi kalkulacije i o utvrdjivanju pojedinih kalkulacijskih stavki.</s>
<s>"Metodika kalkulacija ekonomiénosti strojnog rada u §umarstvu"), koja nosi sliéan naslov kao ova, bila je korisno i nuino pomagalo kod uvodjenja strojeva odnosno kod prosudjivanja ekonomiénosti strojnog rada u §umarstvu.</s><s>Zadovoljavala je dosadaénje potrebe kada je bila jedino takvo uputstvo kod nas.</s><s>Vremenom se je, medjutim, sa razvo.. jem gospodarstva i sa uvodjenjem sve veéih strojeva, ukazala potreba da se ona upotpuni naroéito u pogledu naéina utvrdjivanja pojedinih stavki ovih kalkulacija.</s><s>Steéena iskustva su skupocijena osnova za ta... kve nadopune.</s><s>Neka poboljéanja bila su u medjuvremenu veé uvedena ili raspravljena u struénom glasilu "Gozdarski vestnik" te istovreme... no istaknute dalje potrebe o nadopunama.</s><s>Kalkulacije te vrste bazira_ ju se naime na brojnim, razmjerno te§ko ustanovljivim elementima.</s>
<s>Da bismo sa promjenama i nadopunama metodike na osnovu steéenih iskustava éto bolje zadovoljili potrebe prakse, a sa druge strane da bi ova metodika bila i nadalje éto praktiénija i jednostavnija, bio je god. 1974. u istraiivaéke zadatke "lnétituta za gozdno in lesno gospodar-. stvo S1ovenije" ukljuéeni zadatak: "Metodika proizvodno—tehniékih kulacija ekonomiﬁnosti strojnog rada u éumarstvu".</s><s>Ovaj zadatak bio je financiran</s>
<s>jeziku god.1965. pod naslovom: od strane Fonda Borisa Kidriéa i éumsko gospodarskih organizacija.</s><s>Kod izvodjenja saradjivali su i neki struénjaci iz spomenutog Instituta, odnosno Biotehniékog fakulteta, i to: dr. ing. Iztok Winkler,</s>
<s>te iz éumsko gospodarskih organizacija: ing. Ciril Remic iz Poslovnog udruzenja SGO u Ljubljani, mag.ing. Franc Ivanek iz §umskog gospodarstva Maribor, ing. Edo Rebula iz §umskog gospodarstva</s>
<s>Nabrojeni saradnici iz éumsko gospodarskih organizacija saradjivali su naroéito kod ustanovljivanja i prosudjivanja naéina izraéunavanja pomoénih kljuéeva o raspodjeli opéih troékova éumskih organizacija za potrebe odnosnih kalkulacija ekonomiénosti.</s><s>U ovoj metodici je u stavkama o naéinu ustanovljivanja pojedinih elemenata kalkulacija, kao najznaéajnijeg dijela ove metodike, najprije ukratko naznaéen naéin toga ustanovljivanja (istaknuti tekst), a zatim je dato pobliée objaénjenje, da bi bila upotreba metodike éto priruéni...</s><s>Brojke u zagradi unutar tekta znaée redne brojeve literature, koja je navedena na kraju knjige.</s>
<s>PREDGOVOR IZDANJU NA SRPSKO- HRVATSKOM JEZIKU Godine 1965. bilo je publicirano izdanje istog Instituta na srpsko.. hrvatskom jeziku pod naslovom: "Metodika kalkulacije ekonomiénosti strojnog rada u éumarstvu".</s>
<s>Na osnovu steéenih iskustava u medjuvremenu te u vezi pojave sve veéih strojeva, nova metodika je shodno preradjena i u mnogome upotpunjena, kako bi éto bolje udovoljavala savremenim potrebama.</s><s>Najprije je bila ova metodika izdata na slovenaékom jeziku.</s><s>Zatim je, na osnovu rasprava o istoj na Sekciji za iskoriééavanje éuma Zajednice fakulteta i instituta §umarstva i prerade drveta Jugos1avi— je godine 1976. u Skopju, izdata od strane te Sekcije preporuka, da se metodika prevede, odnosno priredi na srpsko—hrvatskom jeziku.</s><s>Poseban znaéaj ove metodike, kojom se o1ak§ava i ubrzava rad oko kalkuliranja ekonomiénosti rada sa strojevima u éumarstvu, je u to</s>
<s>Vladimir Jeliéié i prof. ing. Njego§ Veseliéié, obojica sa §umarskog fakulteta Univerziteta u Sarajevu, kojima se na ovome mjestu mnogo zahvaljujem.</s>
<s>Pomoéu kalkulacije ekonomiénosti ili gospodarnosti ustanovljavamo da Li nam se i u kojoj mjeri odredjeni rad isplati.</s><s>Kod izrade nekog proizvoda ili kod izvodjenja nekog proizvodnog posla interesira nas koji je proizvod ili naéin rada jeftiniji.</s><s>Stoga moramo da znamo utvrditi koliko proizvod ili rad stoji.</s><s>Kada izvodimo neki rad postiiemo izvjestan uéinak (U), ali ujedno prouzrokujemo i izvjesne troékove (S).</s><s>Uéinak izraiavamo sa odgovarajuéim jedinica.. ma, npr. u iskoriééavanju éuma, to je kod sjeée i izrade, te transporta drvnih sortimenata sa: m3, prm, tonakm itd.</s><s>Uloieni rad moiemo izraziti i sa vremenskim jedinicama npr. satom, danom, godinom itd.</s><s>Troékove mjerimo i iskazujemo sa dinarima.</s><s>Uporediti moéemo, medjutim, samo cijene za istovrsnu jedinicu.</s><s>Ako troékove podijelimo sa uéinkom, dobijemo cijenu za jedinicu proizvoda ili rada, to jest za vrijednost uéinka,</s>
<s>: U I cijena za jedinicu).</s><s>Tek tako moiemo uporediti cijene za jedinicu uéinka za dva razliéita proizvoda ili razliéita naéina rada, poéto smo ih izrazili sa zajedniﬁkim nazivnikom.</s><s>Razumljivo moramo u oba primjera upotrijebiti istu jedinicu, bilo koliéinsku ili vremensku. (Medjutim, da bismo ustanovili tro§kove strojnog rada, potrebna nam je najprije izkalkulirana cijena strojnog rada za odgovarajuéu vremenslcu jedinicu, to jest odnosna kalkulacija).</s><s>Ako za istu vrstu rada ili proizvoda primjenimo razliéite naéine rada ili razliéita proizvodna sredstva moiemo poredjenjem, pomoéu vrijednosti uéinka, ustanoviti koji naéin rada ili sa kojim sredstvom je jeftiniji ili ekonomiéniji.</s><s>To baﬁ i jeste glavno podruéje upotrebe proizvod.. no-tehniékih kalkulacija ekonomiénosti u éumarstvu. kalkulacijama ekonomiénosti utvr.</s>
<s>Osobito nas interesira ekonomiénost strojnog rada.</s><s>Gospodarske ke u §umarstvu nas naime prisiljavaju da nastojimo proizvodnju racionalizirati, odnosno smanjiti proizvodne tro§kove.</s><s>Najosjetljiviji udio</s>
<s>na taj naéin mogl troékova otpada na radnu snagu, koju moiemo najbrie i najefikasnije nadoknaditi strojevima.</s><s>Iskori§éavanje éuma, na koje otpada oko 3/4 svih r-adnika u éumarstvu je stoga glavno podruéje mehanizacije.</s><s>Svjedoci smo sve veéeg stepena mehaniziranosti, mada se u §umarstvu, gdje postoje vrlo éaroliki 1, od mjesta do mjesta, mijenjajuéi se radni uslovi, susreéemo kod uvodjenja strojeva sa brojnim zaprijekama i pocaodredjenog rada ili proizvodada</s>
<s>na taj naéin mogl teskoéama.</s><s>Strojeve moramo medjutim u svakom sluéaju uvoditi svrsishodno, to jest sa raéunicom, kojom prosudjujemo njihovu upotrebljivost u odredjenim radnim uslovima.</s><s>Kao §to je poznato, Zelimo sa strojevima postiéi jednu ili istovreme</s>
<s>.. ustediti na radnom naporu, to jest olakéati teéki fiziéki rad, .. ustediti na r-adnoj snazi, to jest nadoknaditi pomanjkanje radnika, .. ustediti na ﬁnancijskim izdacima, to jest pojeftiniti rad.</s>
<s>korist, koju moiemo izr-aziti novéanom vrednosti, te posrednu korist, a to je fiziéko olaksanje ruénog rada, sto ne moiemo izraziti novéano, nego prosudjujemo po naéelima fiziologije rada.</s>
<s>Po pravilu, osim izvjesnih iznimaka, sa svakim strojem vise manje olaksavamo fiziéki rad.</s><s>Katkada i novéano nesto irtvujemo, da bismo strojnim radom smanjili napor radnika.</s><s>Moramo znati, medjutim, ko.. liko ova irtva stoji odnosno koliko smo spremni nadoplatiti.</s><s>I za ovu svrhu nam treba kalkulacija ekonomiénosti.</s>
<s>uporedjivati istovrsne strojeve na raznim mjestima rada ili razliéite naéina njihovog rada ili pak iste vrste rada sa razliéitim strojevima, potrebne su nam takve kalku1a.. cije, koje omoguéuju</s>
<s>uporedjivati istovrsne strojeve na odgovarajuée uporedjenje.</s><s>Potrebna nam je, da_ kle, neka‘ jedinstvena metoda kalkuliranja ili jedinstvena kalkulacija.</s><s>U tu svrhu potrebna nam je jedinstvena struktura kalkulacije i jedinstveno ustanovljivanje pojedinih njenih stavki.</s><s>Znaéaj ovoga proizlazi veé iz éinjenice éto je medjunarodna</s>
<s>organizacija FAO (Food and Agri.. culture Organisation) jos godine 1956 izradila za svoje élanove okvirna uputstva, na koja oslanjamo i nasu metodiku 2.2 Razlika izmedju proizvodno—tehni..</s>
<s>ili najjednostavnijeg postupka oni ustanovljavaju ili prosudjuju koji naéin rada, ili sa kojim pr-oizvodnim sredstvima je odredjeni posao ili radni uéinak najekonomiéniji.</s><s>U tu svrhu po posebnom, najsvrsishodnijem putu oni ustanovljavaju ka1ku1a_ cijske elemente, kod éega je najsloéenije ustanovljivanje razliéitih troékova.</s><s>Ovo je, dakle, nuino pomagalo za racionalizaciju rada ili za</s>
<s>Ove kalkulacije se ne smiju mijeéati sa knjigovodstveno—pos1ovnim za.. hvatanjem, rasporedjivanjem i analiziranjem proizvodnih t-roékova i uéi</s>
<s>smanjivanje proizvodnih troskova. naka éumsko gospodarskih organizacija u pojedinim vremenskim razdobljima.</s><s>Raéunovodstveno knjigovodstvo, naime, zahvata i knjiii postig. nute izdatke i dohotke onakve, kakvi su, bez obzira da 1i su bili re... cionalni ili ne.</s><s>Uz to ih rasporedjuje po svojoj tehnici i druﬁtvenim propisima te tako utvrdjuje poslovni uspjeh pojedinog razdoblja ili godine.</s><s>Ona moie izradjivati i razliéite svoje kalkulacije po knjiinim</s>
<s>kalkulacije su, medjutim, "ekonomski prosjeéne", to jest temelje se na prosjeku troékova i uéin§-k-EZivotnoj dobi stroja odnosno radnog sredstva, kako za sredstva koja veé imamo na poslu, tako i za ona koja kanimo tek nabaviti.</s><s>Svakako i kod proizvodno..tehniékih kalkulacija upotrebljavamo razliéite knjigovodstvene podatke za izraéunavanje nekih kalkulacijskih e1emena_</s>
<s>kalkulacije su, medjutim, "ekonomta, a‘ naroéito kljuéeva za diobu opéih ili reiijskih troékova.</s><s>Saradnja izmedju knjigovodstvene i proizvodno-tehniéke sluibe je stoga nuina i obostrano korisna, te ju valja produbljivati.</s><s>Mnogoéta korisno za ka1.. kulacije moiemo dobiti u knjigovodstvu gospodarske-organizacije i pomoéu analitiékih konta, koje po volji dodajemo sintetiékim kontima, ako ih prilagodimo</s>
<s>kalkulacije su, medjutim, "ekonomkonkretnim pr-oizvodnim potrebama.</s><s>Medjutim, mnogo podataka moramo potraiiti i iz drugih izvora, o kojima ée biti kasni_ je rijeéi, osobito u pogledu novih strojeva za koje nemamo vlastitih podataka.</s>
<s>Susreéemo se sa naslovimaz "Metodika kalkulacija ekonomiénosti strojnog rada u éumarstvu" i "Metodika kalkulacija cijene strojnog rada u "Metodika kalkulacija ekonomiénosti strojnog rada u éumarstvu" obradjuje ustanovljivanje uéinaka i tro§kova, kod éega otpada daleko najveéi dio na metodiku o ustanovljivanju troékova ili cijene strojnog rada za odgovarajuéu jedinicu.</s><s>Ako kod toga izostavimo tretiranje uéinka, za koji nije ni potrebna takva metodika, ostaje samo "metodika ka1ku1aci_ ja cijene strojnog rada", koja je, dakle, u oba primjera bitni sadriaj tretiranih</s>
<s>u naslova rasprav. metodika bez obzira na djelomiéno razliéite naslove.</s><s>Dok ostvarene uéinke u éumi moiemo vrlo jednostavno ili brzo utvrditi izravnim mjerenjem, utvrdjivanje troékova strojnog rada je drugaéi... je, poéto sadrii brojne éiditelje.</s><s>Moramo ih posebno utvrditi, i to po pojedinom stroju za neku odredjenu vremensku ili njoj odgovarajuéu jedinicu.</s><s>Na taj naéin dobijemo cijenu strojnog rada za dotiénu jedinicu.</s><s>2.4 Kalkulacija produktivnosti i njen</s>
<s>U vezi sa kalkulacijom ekonomiénosti éesto za ekonomsko prosudjiva— nje uspje§nosti rada upotrebljavamo i kalkulaciju produktivnosti ili proizvodnosti, kojom utvrdjujemo</s>
<s>uétedu radne snage.</s><s>U svakidaénjem iivotu, doduée, oba pojma ekonomskog prosudjivanja éesto identifikujemo, kada, naime, naéelno istiéemo napredak proizvodnje i gospodar_ stva. (Na ovom mjestu se povodom ovih pojmova ne upu§tamo u os;1o— ve ekonomske teorije).</s><s>Ipak se pojmom produktivnosti obiéno oznaéavamo potroénju iive radne snage, odnosno koliéinu utroéenog radnog vremena (T) za odredjenu koliéinu proizvoda (Q), Pr Time utvrdjujemo uétedu na radnoj snazi u poredjenju sa onom, koju smo ranije utroéili za istu koliéinu pr-oizvoda.</s><s>Uétedu moiemo postiéi sa boljim naéinom rada ili sa strojevima koji nadoknadjuju radnu sna</s>
<s>Pomoéu kalkulacije produktivnosti uporedjujemo dva naéina strojnog ra... da, sliéno kao i kod kalkulacije ekonomiénosti, i to take da za isti ili jednaki uéinak ustanovimo i uporedimo broj radnika za oba naéina rada.</s><s>Uporediti moéemo i strojni rad sa ruénim.</s><s>Ovako utvrdjujemo koliku u§tedu na broju radnika postiiemo sa drugim, boljim naéinom rada, od.. nosno za koliko je produktivnost veéa.</s><s>To dolazi naroéito u obzir kod V‘ zamjene ruénog rada sa strojnim.</s>
<s>Ako strojevima nadoknadimo ili uétedimo radnike, nije ipak time joé reéeno da proizvodnju i pojeftinjavamo, poéto nisu uzeti u obzir materijalni troékovi strojnog rada.</s><s>Ovo nam pokazuje tek kalkulacija ekono.. miénosti, koja obuhvata sve financijske izdatke, kako za radnu snagu, tako i za sve druge troékove.</s><s>Stoga kalkulacija ekonomiénosti svojim financijskim mjerilom zahvata oboje, to jest u§tedu na radnicima koju nam odvojeno prikazuje i kalkulacija produktivnosti - i materijalne troékove, koje uzrokuje upotreba strojeva.</s>
<s>Kalkulacija produktivnosti je, medjutim, vrlo jednostavna i brzo izved...</s><s>Ijiva.</s><s>Nije joj potrebna neka posebna metodika.</s><s>Zbog toga je éesto iz.. radjujemo uporedno sa kalkulacijom ekonomiénosti.</s><s>Na osnovu pr-ikazane uétede radne snage, moiemo katkada posredno zakljuéivati i o vjerovatnosti pozitivne ili negativne financijske ekonomiénosti.</s><s>2.5 Ka-lkulacija rentabilnosti i njen</s>
<s>Ovu vrstu kalkulacija rijetko kada upotrebljabamo u §umarstvu, mada moiemo preko nje dobiti pomoéne raéunske pokazatelje.</s><s>Medjutim u svakidaénjem Zivotu, kod prosudjivanja gospodarskog napnetka, éesto</s>
<s>Kalkulacije ekonomiénosti potrebne su da bismo ustanovili: 11 se i za koliko isplati strojni rad umjesto ruénog u sluéaju kada strojevirna kanimo nadoknaditi ruénu radnu snagu; .. da 11 je i za koliko neki noviji, bolji stroj uspjeéniji od postojeéeg, koga upotrebljavamog</s>
<s>.. cijenu strojnog rada, kada sa strojem nekome éinimo uslugu po narudibi, ili kako bismo mogli uporediti cijenu iznajmljenih sa ci</s>
<s>— materijalnu otétetu kod ruénih prenosnih strojeva ili naknadu, koja pripada radniku, kada djelomiéno in u cijelosti odriava stroj, koUspjeh strojnog rada ovisi:</s>
<s>— od odriavanja ili njege stroja, koja ovisi od radne posade, u prvom redu od strojovodje 1 od servisne sluibe za opravke.</s><s>Nabrojane ovisnosti, naroéito s obzirom na spremu strojovodje i organiziranost rada tako su odluéne da moie rad sa istim strojem biti vrlo ekonomiéan ili neekonomiéan.</s><s>Zato im treba posvetiti svu painju /6, 11/. Oéito negativan pokazatelj su zastoji ili neiskoriééenost stroja, koja u kalkulaciji ekonomiénosti dolazi jako do izraiaja.</s><s>Uporedjivanjem rezultata rada, sa jednakim strojem na raznim mjestima, moiemo otkrivati i odstranjivati ove svoje slabosti.</s><s>Od osnovnog znaéaja je, naime, da raspoloiive strojeve dobro iskoriééavamo. naéajke kalkulacija</s>
<s>bljavamo, te raspolaiemo sa svima ili sa veéinom potrebnih strojnih radnih podataka ili se pak odnosi na stroj koji kanimo tek nabaviti ili na stroj koji upotrebljavamo samo kraée vrijeme, te imamo malo vlastitih podataka, razlikujemo i tome odgovarajuée vrste kalkulacija.</s><s>Kod toga se sastav kalkulacija niéta ne mijenja nego samo naéin ustanov. ljivanja podataka za kalkulacijske</s>
<s>Kalkulacija za unatrag jeona, za koju raspolaiemo konkretnim podacima, dobivenim bar-em preteino na radu sa pr-edmetnim strojem, mada moramo neke podatke, ako stroj joé nije dotrajao, potraiiti iz drugih izvora (po tudjim iskustvima iz literature) ili ih komparativnim</s>
<s>— srednja kalkulacija. putem ocijeniti.</s><s>S obzirom da u proizvodno..tehniékim kalkulacijama uzimamo prosjeéne vrijednosti za éitavo Zivotno doba stroja te stoga ove kalkulacije i karakteristiéno nazivamo kao "ekonomski</s>
<s>— srednja kalkulacija. prosjeéne", za stroj, koji joé nije dotrajao, éesto nam manjkaju neki vlastiti podaci.</s><s>Baé u tome se naéa gospodarsko .. prosjeéna kalkulaci</s>
<s>privredne organizacije, izradjene samo za pojedinu godinu, koja operiée sa svojim .knji2nim podacima koji su taéni ali vaie samo za to doba, a ne kao prosjek za iivotno doba stroja.</s><s>Iz knjiinih podataka za pojedinu godinu dobijamo, naime, razliéite troékove za radnu jedinicu stroja pa 1 za jedinicu uéinka, dok mi trebamo samo jednu, to jest prosjeénu vrijednost za Eivwotno doba stroja.</s><s>Po spomenutim knjigovodstvenim knjiienji... ma dobili bismo traieni rezultat, ako bismo za dotrajali stroj sabrali podatke za sve godine zajedno te iz toga izraéunali prosjek.</s><s>Medjutim, obiéno ne moiemo éekati na ovaku moguénost.</s><s>Kalkulacija za unaprijedjeonakojaseodno... si na nov stroj, za koji nemarno vlastitih radnih podataka te stoga uzi... mamo ili shodno procjenjujemo podatke prema tudjim iskustvima (po literaturi).</s>
<s>Srednja kalkulacijaodnosisenastroj,kojiveé upotrebljavamo i, prema tome, raspolaiemo sa nekim vlastitim konkretnim podacima, dok veéi dio ovih moramo ocijeniti po tudjim isku— stvima i pomoéu uporedjenja sa raspoloiivim podacima za druge sliéne strojeve.</s>
<s>"91’-ﬁaiiﬁifi ‘elérfomskﬂn hljavamo, poéto rgemamo drugog pomagaia za ovu neiz— Kakao bi inaée_.nprj.' unaprjjed odredili cijenu za kaZwto je timv viﬁe na‘ mjestu, Šdz pséstav Lkvalku.</s><s>Aib‘iiv-im izvorinia povstiéip Etc realniji‘ 111 pouzdahiji ’i Ifpotrébhim bisinf) imaii osnov'u_ za ekonomskb ptčo'suVd‘jivanj‘e i 3‘ , ‘rise upotrebljivoéti</s>
<s>Ljenaé i preispitanga an in btstupanja neutraliziraju.</s><s>Prema tome je u toliko viéé č patvebna jedinstvena metodika kalkuliranja, priprem In osnovu iskustava 1 svrsishodnih glediﬁta.</s>
<s>Da bismo ustanovili, koji naéin rada je ekonomiéniji, uporedjujemo dva naéina rada na osnovu iskalkulirane cijene za istu jedinicu proizvoda.</s><s>U tu svrhu za dva tekuéa ili pr-edvidjena naéina rada ustano... vimo uéinke i troékove, kako bismo mogli izraéunati, koliko stoji jedinica proizvoda ili uéinka pojedinog naéina rada.</s><s>Ako nam je za neki naéin rada cijena veé poznata iz dosada§njeg rada, uporedjuje... mo ovu sa iskalkuliranom</s>
<s>SASTAV KALKULACIJA EKONOMICNOSTI cijenom uporedjivanog drugog naéina rada, ili rada sa novim proizvodnim sredstvom.</s><s>Medjutim, uéinci i troékovi pojedinog radnog procesa nisu u svim godinama trajanja proizvodnog sredstva jednaki, nego se mijenjaju.</s><s>Za objektivno prosudjivanje trebamo, medjutim, prosjeéne podatke bez obzira na razlike u uéincima i troékovima pojedinih godina.</s><s>Ovaj prosjek nastojimo ustanoviti za éitavo iivotno doba nekog proizvodnog sredstva.</s><s>Kod toga se'ravnamo po svrsi i zahtjev-u ekonomske procjene, koju sa kalkulacijom</s>
<s>Zelimo postiéi, da bismo se mogli, koliko toliko, pouzdano osvjedoéiti, koji je radni naéin i za koliko je on ekonomiéniji.</s><s>Ako, naime, ielimo raditi svrsishodno i ekonomiéno, nuina je ekonomska procjena, a za ovu, osim izloiene kalkulacije, nemamo drugog pomagala.</s>
<s>sa izravnom izmjerom, odnosno imamo ga obiéno veé izmjerenog poéto ga mjerimo usput i za druge svrhe, npr. da bismo obraéunali zaradu radnika, da znamo éime, odnosno kojom vrstom i koliéinom proizvoda raspolaiemo u vezi dalje manipulacije itd.</s><s>Podatke o uéinku utvrdjujemo i biljeiimo obiéno periodiéno i bez obzira na kalkulaciju.</s><s>Kod veéih strojeva strojovodja stalno biljeii bitne podatke u dnevnim strojnim pogonskim listovima pa tako, izmedju ostalog, i uéinak.</s><s>Strojni pogonski listovi su u savremenom gospodarenju</s>
<s>/3/. (Ako negdje zbog karaktera rada, ne vodimo dnevne pogonske listove, npr. kod ruénih prenosnih strojeva kao éto je motorna pila, onda ustanovljavamo potrebne podatke pomoéu posebnih snimanja).</s><s>Katkada uéinak i iskalkuliramo na osnovu utro§ka vremena ili na osnovu brzine izvodjenja pojedinih poslova, ako raspolaiemo sa podacima koji su za tu svrhu potrebni.</s><s>Tada moramo pribrojiti i udio nepr-oduktivnog vreme</s>
<s>neophodno analitiéko pomagalo na kao dio radnog vremena koje obuhvata glavni odmor, predahe tokom rada i potrebne sporedne poslove, éto je veé poznato iz naéela o snimanju i prouéavanju radnih procesa (vidi modelne kalkulacije Ako imamo posla sa novim strojem i sa kalkulacijorn za unaprijed, moramo potrebne podatke ustanoviti ili ocijeniti po tudjim iskustvima, po literaturi a i odgovarajuéim poredjenjem sa drugim poznatim strojevima.</s><s>Troékove, koje moramo uvijek odmjeravati za isto vremensko razdoblje kao i uéinke, ustanovljavamo na osnovu podataka o vrijednosti potroée... ne snage i radnih sredstava ili materijala.</s><s>Kada imamo pos1ač sa ruénim. -radom, ovo ustanovljivanje je srazmjerno lako i brzo.</s><s>Tada u.. stanovimo liéne dohodke radnika zajedno sa naknadama i svima davanjima,čto_</s>
<s>neophodno analitiéko pomagalo jest sve izdatke koje imamo sa radnicima.</s><s>Pribrojimo joé i tro§kove za alat po jedinici vremena, na koju je kalkulirana radna snaga.</s><s>Medjutim, ako imamo kod kalkulacija posla sa strojevima, §to je sve ée§ée, troékovi su sastavljeni iz brojnih komponenata.</s><s>Uz tro...</s><s>Ekove za radnu snagu, potrebno je posebno ustanoviti razliéite vrste troékova,» koji proizlaze iz upotrebe strojeva.</s><s>Ukratko, potrebno je najprije utvrditi cijenu strojnog rada za neku vremensku jedinicu, §to predstavlja priliéno sloien postupak.</s><s>O n metodiku, metodiku kalkulacije cije_</s>
<s>ne organizacije u odredjenim kontima.</s><s>Medjutim, tamo su spojeni viée ili manje za brojne strojeve i radinosti.</s><s>Za pojedine strojeve, s kojima imamo posla kod kalkulacija, potrebno je troékove tek izdvojiti.</s><s>Stoga moiemo knjigovodstvene</s>
<s>podatke samo djelomiéno koristiti, pogotovo kada ne pruiaju potrebnog prosjeka, koga bismo dobi1i.istom iz zbira za sve godine poslovanja kada je bio dotiéni stroj upotreb1ja_ van.</s><s>Ako su sintetiéki konti u knjigovodstvu shodno dopunjeni sa anali.ti<‘3kim za potrebe kalkulacija, tada mogu biti od mnogo veée koristi.</s><s>U svakom sluéaju ih nastojimo kor-istiti, naroéito ako pogonski str-ojni listovi za pojedine strojeve ne pruiaju dovoljno podataka.</s><s>Poslovno knji... govodstvo gospodarske</s>
<s>podatke samo djelomiéno koristiti, organizacije je osnova, naroéito za utvrdjivanje udjela opéih tro§kova ili reiija, koji takodjer spadaju u kalkulacijske stavke, o éemu ée biti govora kasnije.</s>
<s>Razlika izmedju kalkulacije ekonomiénosti i kalkulacije cijene strojnog rada, koja je bila veé opisana, je u tome, éto je kalkulacija cijene strojnog rada samo dio kalkulacije ekonomiénosti, i to njen preteini dio.</s><s>Cijena strojnog rada zajedno sa uéinkom potrebna je, medjutim, za kalkulaciju ekonomiénosti.</s><s>Za ustanovljivanje sarnog u.. éinka nije potrebna neka posebna metodika.</s><s>Katkada upotrebljavamo izraz "kalkulacija cijene strojnog rada" a katkada i izraz "kalkulacija troékova strojnog rada".</s><s>Razlika izmedju njih je u tome, éto je potrebno ustanoviti troékove strojnog rada za neku odgovarajuéu Vremensku jedinicu, éto istovremeno znaéi i cijenu strojnog rada za dotiénu jedinicu.</s><s>Ne smeta dakle, ako kod ovih kalkulacija upotrebljavamo naziv kalkulacije cijene ili kalkulacije troékova strojnog rada.</s><s>Cijena je u ovom sluéaju samo dosljedniji 1zraz.</s>
<s>Dopuna naziva "u éumarstvu" bazira se na posebnim radnim uslovima u éumarstvu, koji upliviéu na kalkulacijske stavke troékova.</s><s>Rad u prirodi se, naime, sukobljuje sa razliéitim vremenskim smetnjama, koje valja uzimati u obzir.</s>
<s>Po uzoru uputstava FAO /2/ sastavljena je naéa struktura kalkulacije cijene strojnog rada, svakako prilagodjena naéim prilikama.</s><s>Svi srodni tro§kov‘i su udruieni u svoju stavku, pri éemu je uzeta u obzir i praktiéka moguénost ustanovljivanja pojedinih vrsta troékova.</s><s>S obzirom na strukturu kalkulacije po FAO, ispu§teno je, medjutim, razvrstavanje</s>
<s>5.1 Uvodne napomene na stalne ili fiksne te variabilne ili promjenljive tro§ko... ve, koji ée biti kasnije opisani, po§to bi to samo ometalo preglednost kalkulacije.</s><s>Obiéno trebamo, naime, samo zbroj svih stavki ka1.. kulacije (osim kod analize pojedinih stavki, koja je ionako uvijek moguéa).</s><s>Za sluéaj potrébe prepuétamo ovo grupiranje ili razvrstavanje stavki u grupe kalkulantu naroéito zato jer je moguée grupiranje sa razliéitih glediéta, uz uvaiavanje i poluvariabilnih troékova.</s>
<s>Takodjer nije vaian redgsljed kalkulacijskih stavki, jedino treba da su stavke materijalnih troékova, a sliéno i opéih troékova (reiija), poredane tako da ih moiemo izravno zbrojiti.</s><s>U prija§njoj metodici je bio redosljed stavki materijalnih troékova primijenjen po redos1je— du konta u kontnom planu privredne organizacije, te je stoga ovaj redosljed zadrian i u sadaénjoj metodici.</s><s>Nazivi nekih stavki su ne§to promijenjeni ili prilagodjeni potrebama.</s><s>Naéa struktura ka1ku1a— cije je,dak1e, u glavnom jednaka dosadaénjoj, samo je promijenjen naéin ustanovljivanja nekih stavki i upotpunjeno ono §to je nedostajalo ili nije bilo dovoljno jasno.</s>
<s>Ha stvari se-radi o jedixzici. pqgonskog —čsatu, damn. gorliaaeitd. _Nnkonč č§to_us1;a&oĐri«mc i ..</s><s>V.9’BV§.rh lmlkulacijskih sﬁavki za Lodabranu vremenslcu ﬁ%nu, ﬁotzdjamo cijenu strojnog rada za dgtiéma jgdinicu, atoje i svrha kalkulacije.</s><s>Uputstvo za ustanovljivanje troékova za svaku pojedinu kalkulacijsku</s>
<s>Kod vremenskih jedinica moramo, u sluéaju strojnog rada, uzeti u obzir i vrste vremena.</s><s>Dok kod ruénog rada imamo posla samo sa radnim vremenom, kod strojnog rada imamo posla sa 3 pa éak i sa 4 vrste vremana, koje moramo poznavati odnosno razlikovati i kod kalkuliranja svrsishodno uzimati u obzir.</s><s>To su: _ radno vrijeme,</s>
<s>- efektivno ili namjenski iskor-i§teno vrijeme, - motoristovo vrijeme — samo kod ruénih prenosnih strojeva, npr. kod motorne pile.</s>
<s>.. pogonsko ili strojno radno vrijeme, je cjelokupno odredjeno vrijeme, kada je radnik ili strojovodja zaposlen, bez obzira éta i koliko radi strojem.</s><s>Dnevno radno vrijeme je opéim propisima normirano 7 sati na dan</s>
<s>Pogonsko vrijeme ili strojno radno ili 42 sati na sedmicu.</s><s>U praksi se, medjutirn, veéinom upotrebljava 8-satni radni dan tako da otpada na sedmicu, umjesto 6, samo 5 1/4 radnih dana te se ovako ostvari 42 radna sata u sedmici.</s><s>1/4 dana obiéno se naknadi sa jednom radnom subotom u mjesecu.</s><s>Radi toga u kalkulacijama uzimamo u obzir radni dan od 8 sati.</s><s>O iskoriééenim radnim danima na godinu joé ée posebno biti govor-a.</s>
<s>Pogonsko vrijeme ili strojno radno je ono kada je stroj odnosno njegov motor 11 pokretu, bilo da obavlja koristan odnosno namjenski rad ili ne.</s><s>Pogonsko vri.. jeme je dakle samo dio radnog vremena, i to onaj kada motor djeluje.</s><s>On znaéi ujedno zbroj efektivnog vremena, to jest vremena kada stroj obavlja namjenski rad, i vremena praznog hoda motora, kada ne obavlja namjenski posao.</s>
<s>Efektivno ilinamjenski iskoriéteno je ono kada stroj stvarno obavlja namjenski posao bez obzira na stupanj uéinka (kod motorne pile kada pili, kod kamiona kada vozi tovar te se vraéa po novi itd.).</s><s>Ne ubraja se, medjutim, ovamo vrijeme za dolazak iz garaie do mjesta rada i za povratak u garaEu ili za prevoz na opravku (ali to vrijeme se broji u pogonsko vrije— me).</s><s>Efektivno vrijeme je samo dio pogonskog vremena.</s><s>Ono predoéava sposobnost i spretnost strojovodje, organizovanost rada i upotrebljivost stroja.</s><s>Posredno dolazi do izraiaja u postignutom uéinku.</s><s>Motor i‘stovo vrijeme poznajemo samo kod ruénih prenosnih strojeva.</s><s>Motorist je, naime, tada djelomiéno ruéni radmk a djelomiéno strojovodja.</s><s>Kada stroj ne upotrebljava on, ga odloii i U motoristovo vrijeme spada sve vrijeme kada je stroj u pogonu, kao i vrijeme kada ima motorist posla sa strojem‘ van pogona (tankanje, paljenje, opravke itd.), a ne ubraja se ovamo vrijeme kada radnik stroj ne upotrebljava.</s><s>Motoristovo vrijeme je, dakle, dio radnog vremena, ali veéi nego éto je pogonsko vrijeme /15/. P0 obimu trebalo bi ga rasporediti odmah iza radnog vremena.</s><s>U kalkulaciji cijene strojnog rada dolazi radno vrijeme u obzir kod raéunanja liénih dohodaka radnika a pogonsko vrijeme kod svih troékova stroja, po§to ove po pravilu oslanjamo na pogonsko vrijeme 1 LD preraéunavamo iz radnog na pogonsko vrijeme).</s><s>Motoristm. vo vrijeme dolazi u obzir kod ruénih prenosnih strojeva, jer tada moramo liéni dohodak raéunati za sve vrijeme ka-da motorist ima posla sa strojem, bez obzira da</s>
<s>11 je stroj u pogonu in ne.</s><s>Efektivno vrijeme u kalkulaciji izravno ne trebamo, ali ono dolazi posredno do izraiaja u uéinku.</s><s>Pobliie ée biti upotreba pojedine vrste vremena raspravljena u poglavju o ustanovljivanju pojedinih stavki kalkulacije.</s><s>Kada jednom kod strojnog rada utvrdimo spomenute vrste vremena, moiemo njihov medjusobni odnos izraziti i sa postotcima.</s><s>Ovi nam, /veé sami po sebi, ilustriraju efikasnost odredjenog stroja odnosno strojnog rada te ih moiemo koristiti za rizvjesna izraéunavanja eko— nomskih odnosa, takodjer 1 van razradjivanih kalkulacija /15/.</s>
<s>U kalkulacijama strojnog rada je najvainije strojno radno vrijeme, to jest pogonsko vrijeme.</s><s>Stoga u kalkulacijama najéeéée uzimamo za jedinicu, na koju kalkuliramo</s>
<s>11 je stroj u pogonu in ne.</s><s>Efektivno sve tr-oékeve, onu koja je vezanaza pogon.. ' sko vrijeme, npr. pogonski sat.</s><s>Pa 1 onda, kada zbog praktiénosti potrebljavamo za jedinicu kalkuliranja koju drugu jedinicu, npr. radni dan, godinu, kilometaxf, tonakilometar (kod transportnih dolazi u njima pogonsko vrijeme, u svakom sluéaju, post-edno"‘do izr-aiaja.</s><s>Zbog toga u pojedinom primjeru kalkuliranja unaprijed odaberemo najprikladniju jedinicu.</s><s>Odgovaraju npr.: na motornu pilu pogongaki sat, za transportna vozila km i tonakm ili godina odnosno godi§nji broj km ili tonakm, za traktore kod privlaéenja drveta, gdje udaljenost nije dqvoljno mjerodavna, pogonski sat, kod konjske zaprege radni dan, kod mehaniziranog stovariﬁta drveta</s>
<s>S obzirom da poznajemo medjusobni odnos razliéitih vrsta vreinena, moiemo rezultat kalkulacije, to jest cijenu strojnog rada,prera‘c'unavati iz jedinica pogonskog vremena na jedinice drugih vrsta vremena, npr. na radni dan.</s>
<s>Ksda strojni rad uporedjujemo sa ruénim radom, uzimamo u obzir da kod ruénog rada postoji samo radno vrijeme, an je ono istovremeno 1 ppgonsko vrijeme.</s><s>To isto vrijedi i kod rada sa stokom.</s>
<s>Sve troékove, koji se odnose na neki stroj kod njegove upotrebe, dijelimo po naéinu zahvatanja ili ustanovljivanja na sljedeée grupe tr-oékovaz</s>
<s>_ 6. To su materijalni troékovi.</s><s>I stavka 7, koja sadrii 11.. éne dohotke radne posade kod kalkuliranog stroja, ima preteino obiljeije neposrednog</s>
<s>Posredni ili indirektni troékovi su troéka, mada joj treba pribrojiti jo§ i izdatke, veza_ ne na liéne dohodke radnika, koje posebno ustanovljavamo.</s>
<s>organizacije, kod kojih je stroj na radu.</s><s>Vodstvo sluii opéem poslovanju odnosne jedinice, pa stoga njegovi troékovi terete cjelokupnu jedinicu ili neposrednu</s>
<s>organizaproizvodnju.</s><s>Za pojedini stroj je udio ovih troékova mogu... ée ustanoviti sarno posredno pomoéu odgovarajuéeg kljuéa, sa kojim</s>
<s>U nazoénoj metodici najveutvrdimo, koliko toga otpada na kalkulirani stroj.</s><s>Ovamo spadaju tzv. opéi proizvodni troékovi ili troékovi pogona mehanizacije, zvani takedjer i "pogonska reiija", zatim tzv. opéi tro§kovi upr-ave i prodaje, zvani takodjer "upravno prodajna reiija" kao i "dobit".</s><s>U prikazanoj strukturi kalkulacije to su stavke 8 ..</s><s>10.</s>
<s>Opéenito postoje slijedeéi izvori podataka: _ knjigovodstveni podaci gospodarske organizacije, — str-ojni pogonski listovi,</s>
<s>Knjigovodstveni podacinampruiajupodatkeo nabavnoj cijeni stroja i strojnih dijelova zajedno sa dopremnim tro§ko— vima, podatke o naknadama, regresima i davanjima u vezi sa liénim dohotcima, podatke o osiguranju, taksama i drugirn fiksnim tI‘0§k0Vim3 a naroéito daju osnovu za ustanovljivanje kljuéeva o posrednim tro§ko— vima</s>
<s>1 i 3 A 9 v i šmm pguiaju podatke pa vrntama i namjeni, o iskuriﬁéeaim danima, : gorivn i rnazivu te o zaposlenim raldnicima. ”“9‘!‘*l’§ opravki nekog stroja, zajedno sa rezervnim d_ije1ovie iivotne wotrebne dobi stroja.</s>
<s>Mradnih procesa su potrebna oscruénih prenosnih strojeva, kod kojih se praktiéki ne da vodi— btwjue pogonske listove, po§to bi upisivsnjev mijenjaju, bilo prev1§e dangubno i praktiéki neizvodivo. .eratuxča</s>
<s>osobito nam je potrebna, kada posla as novim strojem, za koji joﬁ nemamo vlastitih podataka. mm je takodjer 1 ma st:-ojeve, koje veé upotrebljavamo i to aﬁﬁuporedno</s>
<s>osobito nam je potrebna, kada prosudijivanje iivotne dobi ili izdriljivosti stroja, kao i za pgaiudjivinje kvote opravki, kada o tome nemarno vlastitih podataka.</s><s>Ovdje bismo mogli upotrijebiti pmspekte kao i tehniéke opise dobav1ja_ V eaﬂgtrqjeva.</s><s>Medjutgim, iz ovih mozemo crpsti samo tehniéke pqdatke, njih9ve_e.konomske podatke moramo kx-iti<‘EkiV odvagnuti po§to su «pod r.ek1ame</s>
<s>stroja te kvota aprav.. ki hrsji sh, veé po svojoj prirvdi, suvijek u izvjveenoj mjeri upuéemć-ng ocjerm.</s><s>Kod toga meiemo primijeniti takodje i var-ijante kao i varijan‘me; kfazllmiacije Muz tsjih.</s>
<s>Ustanovljivanje troékova po stavkama kalkulacije je najmjerodavniji, najteii i najsporiji dio kalkulacija.</s><s>Kao svuda, tako i ovdje steéena iskustva pomaiu da kalkuliranje postane vremenom brie i pouzdanije.</s><s>U slijedeéem opisu ustanovljivanja troékova najprije je za pojedine kalkulacijske</s>
<s>7.1 Uvodne napomene stavke ukratko izloien postupak a zatim je dato obja§nje_ nje, kako bi upotreba ovog priruénika bila preglednija i uspjeénija.</s><s>Ovo uputstvo o naéinu ustanovljivanja pojedinih kalkulacijskih stavki odnosi se kako na strojeve koje veé upotrebljavamo pa raspolaiemo sa nekim vlastitim podacima, tako i na nove strojeve, za koje moramo potrebne podatke ustanoviti po literaturi, to jest prema tudjim iskustvima.</s><s>U pogledu kalkulacijskih jedinica, uputstvo je dato tek za neke najvainije vrste jedinica (pogonski sat, godinu), na kojima teme— ljimo kalkulacije.</s><s>Izlaganje naéina ustanovljivanja za sve moguée jedi_ nice bilo bi preopéirno i nepregledno.</s><s>Glavno uputstvo se, medjutim, moie po analogiji upotrijebiti i za razliéite jedinice.</s><s>Kod pojedinih stavki, gdje je to moguée, naéin ustanovljivanja izraien je sa obrascem ili formulom, kako bi upotreba bila éto bria.</s><s>Za tu svrhu je, medjutim, potrebna legenda oznaka ili znakova, koji su u ovom priruéniku dosljedno upotrijebljeni.</s>
<s>= nabavna cijena stroja zajedno sa dopremnim tr-o§kovima; = broj godina izdriljivosti (iivotne dobi) stroja; = broj godina do zastarjelosti stroja;</s>
<s>= broj pogonskih sati u prosjeku na godinu; = broj pogonskih sati u iivotnoj dobi stroja (N= t x n); = broj pogonskih sati u dobi zastarjelosti stroja (Nz=tz x n); = amortizacija stroja (otpis);</s>
<s>Uputstvo je dato po pojedinim stavkama kao éto su sadriane u struk_ turi kalkulacije.</s><s>Radi boljeg pregleda i upotrebivosti uputstva, na kra_ ju je posebno data struktura kalkulacije sa kratkim, saietim pr-ikazom naéina ustanovljivanja pojedinih stavki koje kalkulacija sadrii.</s><s>7.2 Ustanovljivanje</s>
<s>Utroéak odredjene vrste goriva (pogonske energije) na kalku... liranu jedinicu (pogonski sat, godinu itd.), pomnoien sa cijenom.</s>
<s>Postoji i tabela o utroéku goriva u ovisriosti od vrste i snage motora (KS) a s obzirom na optereéenost motora (%) po vrstama rada, koju navodi i metodika FAO.</s><s>Medjutim, za gorivo i mazivo moiemo srazmjerno lako i brzo ustanoviti utroéak izravnim mjerenjem ili evidentiranjem toga utroéka kod upotrebe stroja.</s><s>Pomaiu nam i uporedjenja sa sliénim strojevima pa i tudja iskustva.</s><s>Stoga je pornenuta tabela o utroéku goriva suviéna.</s>
<s>Kod elektriékih motora raéunamo utroéenu energiju u kW..satima te uzimarno u obzir cijenu za spomenutu jedinicu energije.</s><s>Izraéunavanje vrijednosti maziva na osnovu postotka vrijednosti goriva éesto upotrebljavamo — osobito kod transportnih str-ojeva</s>
<s>strojeva sa oko 20-30%. préktiéno i dovoljno pouzdano.</s><s>Postotak za odredjenu grupu strojeva moiemo s vremenom sami ustanoviti.</s><s>Ovaj postotni udio, medjutim, ne odgovara za podmazivanje lanaca kod motorne pile, gdje moramo vrijednost za koliéinu utro§enog maziva raéunati posebno, dok je mazivo za dvotaktni motor vet’: uraéunato kod goriva, odnosno smjese.</s><s>Ad.2. Redoviti (uobiéajeni) povremeni rezervni dijelovi (gume, gusjenice, gusjeniéni lanci, lanci motornih pila, uiad.</s><s>Nabavnu cijenu za pojedini povremeni rezervni dio ili za garni_ turu dijelova podijelimo sa vremenom njihovog trajanja (brojem kalkulacijskih jedinica) npr.: garhitura od 5 komada guma po 3 din na pogonski sat.</s><s>Ako je</s>
<s>strojeva sa oko 20-30%. prvi komad odnosno prva garnitura povremenih rezervnih dijelova veé sadriana u cijeni stroja, kao npr. gume kod vozila, izraéunamo broj garnitura koje se,izuzev prve,jo§ istroée za</s>
<s>Zivotne upotrebne dobi stroja te njihovu vrijednost podijelimo sa éitavom iivotnom dobi stroja, npr.: (4-1) garnitura x 7.500 din/ Redoviti povremeni rezervni dijelovi izdrie manje vremena nego stroj te ih stoga moramo povremeno nadoknadjivati.</s><s>Njihovo vrijeme izdriljivosti</s>
<s>strojeva sa oko 20-30%. ﬂi trajanja je, vi§e—manje, poznato te se u ovom pogledu razlikuju od onih rezervnih dijelova, koje nadoknadjujemo kod opravki stro</s>
<s>Poznavati moramo cijenu konkretnog redovitog rezervnog dijela i njegovu izdriljivost.</s><s>Tamo gdje postoje razliéiti kvaliteti, kao npr. kod guma za vozila, treba uzeti u obzir trajanje koje odgovara cijeni.</s><s>Ponegdje, gdje se radi o redovitom rezervnom dijelu koji je prvi puta dobavljen zajedno sa strojem, moiemo postupiti i take, da njegovu vri</s>
<s>Ad.</s><s>3 .</s><s>Amortizacija jednost odbijemo od nabavne cijene kompletnog stroja, te onda kalkulacijski iznos za redoviti rezervni dio izraéunamo tako §to njegovu cije.-. nu podijelimo sa njegovim trajanjem, ne uzimajuéi u obzir iivotno ddba stroja, (npr.: vrijednost lanca kod motorne pile odbijemo od nabav... ne cijene motorne pile, pa onda kalkuliramo tako da cijenu lanca podi— jelimo sa njegovim trajanjem i time obraéun pojednostavimo).</s>
<s>Nabavnu cijenu stroja, koja vrijedi za vrijeme kalkuliranja (zajedno sa dopremnim troékovima, to jest carinom, épedicijom i transportnim tro§kovima) podijelimo sa iivotnom upotrebnom dobi stroja, izraienom sa brojem jedinica, na koje se kalkulacija Ako stroj prije normalne Zivotne dobi zastari, podijelimo cijenu stroja sa brojem kalkulacijskih jedinica, koji odgovara vremenu zastarjelosti; AZ = K</s>
<s>Ad.</s><s>3 .</s><s>Amortizacija toga mdi o strojnoj garnituri iz viée dijelova sa éimm dobi trajanja, raéunamo amortizaciju u podstavka</s>
<s>-‘ma a;'b,c itd. 28 svaki dotiéni strojni dio posebno.</s><s>Wu cijenu stroja dobijamo iz fakture ili iz cijenika, odnosno iz ‘pﬂmljene profakture.</s><s>Nabavnoj cijeni treba pribrojiti i sv'e dodatne _ troﬁkove, vezane sa nabavkom, dokle nam se stroj ne uruéi.</s><s>U svakom sluéaju treba raéunati cijenu stroja u momentu kalkuliranja, iaIto imamo stroj veé od ranije, éto treba uzeti u obzir osobito kod prornjene nabavnih cijena.</s><s>Ako jé stroj u medjuvremenu u knjigovod-. stvu valoriziran, no moida u nedovoljnoj rnjeri, moramo u svakom sluéaju uzeti stvarnu cijenu</s>
<s>u éasu kalkuliranja, éto vrijedi za sve kalkulirane vrijednosti.</s><s>Sa perspektivnorn kalkulacijom moiemo kalku_ Iirati i za rok od nekoliko godina unaprijed ali moramo na isti rok projicirati i sve cijene.</s>
<s>Kod strojne garniture, koja sadrii viée strojeva sa razliéitom dobi trajanja, moramo znati nabavnu cijenu za svaki takav strojni dio, poéto treba amortizaciju raéunati za svaki dio posebno, u zasehnoj podstavci.</s>
<s>Eventualne prikljuéke stroja, koje kod kalkuliranog stroja upot1‘eb1javamo povremeno, najbolje je kalkulirati odvojeno na analogan naéin kao osnovni stroj.</s><s>Kod upotrebe prikljuéka priraéunavamo tada njegovu iskalkuliranu cijenu k cijeni strojnog rada osnovnog stroja za isto— vjetnu kalkulacijsku jedinicu.</s><s>Isti prikljuéak moiemo upotr-ebljavati i kod razliéitih osnovnih strojeva.</s>
<s>jedinicu, koja je jednaka bez obzira koli,ko se stroj upotrebljava u pojedinoj godini.</s><s>Ako bismo uzimali u raéun jednak godiénji iznos amortizacije a razliéit</s>
<s>jedinicu, koja je jedbroj pogonskih sati na godinu, §to se obiéno deéava po knjiienim podacima privnedne or-ganizacije, dobili bismo u pojedinim godinama raz_ 1-iéite iznose amortizacije</s>
<s>jedinicu, koja je jedna pogonski sat (kalkulacijsku jedinicu), Eto nam ne bi odgovaralo, poéto nam ne bi dalo traieni prosjek — osim kada izriéito ielimo utvrditi odnosne razlike izmedju pojedinih godina.</s><s>Zivotno doba trajanja stroja moiemo izraziti sa brojem godina; (u kojima predpostavljamo neki odredjen prosjeéan broj pogonskih sati na godinu), a jo§ éeéée i bolje sa ukupnim brojem pogohskih sati ili drugih odgovarajuéih jedinica u upotrebnoj dobi stroja.</s><s>Tada je broj godi— na ovisan o tome, koliko pogonskia sati izvréimo na godinu.- §to viée sati uéinimo u pojedinoj godini, to manji ée biti broj godina trajanja i to» veéi iznos amortizacije ée otpasti na pojedinu godinu, dok ée amorftizacija na pogonski sat, odnosno na kalkuliranu jedinicu, ostati jedna_</s>
<s>-ﬁnd kalkuliranja amortizacija je najveéi problem, kako da se ustanovi vrijeme trajanja ili izdriljivosti stroja,“ kada obiéno nemamo dovoljno vlastitih podataka ili iskustava.</s><s>Za pojedini stroj je, naime, vrijeme tr-ajanja poznato tek onda kada je stroj dotrajao, a i tada je pitanje da</s>
<s>11 smo ga normalno upotrebljavali.</s><s>Ovaj podatak moramo stoga éesto vi§e—manje ocijeniti poredjenjem sa tudjim iskustvima i sa drugim, viée poznatim strojevima.</s><s>Normalno upotrebno vrijeme trajanja stroja ili njegove iivotne radne izdréljivosti je ono kada su tro§kovi rada sa strojem najmanji.</s><s>Ako je ovo vrijeme kraée, tro§ko_ vi su veéi radi veée amortizacije, a ako je duie, troékovi su opet veéi usljed poveéanih tr-oékova opravki.</s><s>Da bismo sebi ovo ustanovljivanje ili ocjenu olakéali, izradimo orijentacijsku tabelu najznaéajnijih strojeva sa podacima o trajanju pojedinog stroja, o vremenu zastarje_ losti i o kvoti opravki.</s><s>Ove podatke iz tabele koristimo kada nemamo boljih ili pouzdanijih podataka.</s><s>Tabela na§ih orijentacijskih podataka sadriana je u ovom priruéniku u posebnom poglavlju.</s><s>U ovu tabelu ukljuéena je i kvota opravki, po§to imamo s njenirn ustanovljivanjem teékoée kao i sa vremenom trajanja strojeva, éto éemo vidjeti kasnije.</s><s>Sliénu tabelu sadrii i okvirno uputstvo FAO /2/, a i podoban priru_ énik u Zapadnoj Njemaékoj.</s><s>Na osnovu tih tabela je, sa prikladnom redukcijom, izradjena i naéa tabela.</s>
<s>5%, éto znaéi vrijeme tr-ajanja od 10,7,20 godina.</s><s>Kod nas je bila za vrijeme administrativno— planskog doba propisana takva otpisna stopa kao obavezna.</s><s>U tom sluéaju imali smo posla sa "administrativnom" amortizacijom</s>
<s>Sada mogu takodje i gospodarske od "funkcionalne", koja se oslanja na stvarno upotrebno doba stroja.</s><s>U na§oj metodici uzimamo u obzir samo funkcionalnu amortizaciju.</s>
<s>funkciona1— nu amortizaciju, samo je propisana minirnalna otpisna stopa, kako bi amortizacija bila osigurana u primjernom obimu.</s><s>Katkada se propisu— je maksimalna stopa amortizacije, kako neko preduzeée ne bi, sa pr-ikazivanjern pretjerano visoke amortizacije, umjetno smanjivalo svoj porez na dobit.</s>
<s>Pojedine gospodarske organizacije mogu u pojedinim godinama (za vri_ jerne konjunkture), kada imaju raspoloiiva financijska sredstva, otpisivati i veée iznose amortizacije, éime ubrzaju otplatu.</s><s>Ovo, medjutim, niéta ne mijenja naéu kalkulaciju, po§to u svakom sluéaju raéunamo samo funkcionalnu amortizaciju.</s>
<s>Nedovoljno iskori§éavanje stroja ili presporo amortiziranje spotiée se, medjutim, na pojam o "zastarjelosti strojeva", éto moramo kod ka1ku— liranja uzimati u obzir.</s>
<s>Vremenom, nakon izvjesnog doba, svaki stroj naime zastarjeva bez obzira da 1i je njegova iivotna izdriljivost iskoriétena ili ne.</s><s>Stroj zastarjeva fiziéki ili tehniéki.</s><s>Fiziéki zastari radi korozije i sliénih §tet— nih posljedica, koje smanjuju pa éak i spreéavaju njegovu upotrebu. ili s vremenom prouzrokuju prekomjerne troékove za opravke i uzdr— iavanje.</s><s>Tehniéki, medjutim, stroj zastarjeva obiéno jo§ prije nego fiziéki, jer se sa razvojern tehnike pojavljuju n0Vi, b01ji i ek°n°mi5ni‘ ji strojevi, koji omoguéuju niie pogonske troékove ili izdaéniju ekonomiénost iako pri kalkulaciji njihovog rada priraéunamo i tangentu ot.. pisanog zastarjelog stroja.</s>
<s>Da bismo izbjegli zastarjelosti, nastojimo opéenito stroj §to bolje i brie iskoristiti.</s><s>Time ga povoljnije i otplatimo.</s><s>Otplata tereti tro§ko— ve proizvoda ili uéinaka, koji su tim manji §to efikasnije i brie stroj iskoIi§tavamo.</s><s>Za svaki stroj predvidjamo izvjesno doba zastarjelosti za koje je treba stroj odnosno njegov iivotni kapacitet iskoristiti, kako ne bi doélo do te zastarjelosti.</s><s>U tu svrhu potrebno je prosjeéno godiﬁnje iskoristiti najmanje onaj broj pogonskih sati, koji dobijamo, ako Zivotno doba stroja, izraieno sa brojem pogonskih sati, podije1i— mo sa brojem godina zastarjelosti, npr.: 10.000 pog.sati 1.250 pog.sati na godinu.</s>
<s>nog udjela odgovarajuéeg posla (npr. kamionske voinje na prekratk udaljenostima, dizalice na kamionu kod prevelikih transportnih udaljenosti, prikljuéka kod premalenog obima upotrebe, zatim ako §umopo— sjednik sa motornom pilom ili traktorom, ne posjeduje dovoljno drva za odgovarajuée zaposlenje stroja) .. ne koristimo stroj u dovoljnoj mje— ri i hastupi zastarjelost, moramo amortizaciju raéunati na osnovu vre_ mena zastarjelosti.</s><s>Amortizacija je tada veéa od one u iivotnoj dobi stroja te su tro§kovi strojnog rada za toliko veéi.</s><s>Primjer: Ako neki stroj, koji u svoje iivotno doba moie ostvariti 10.000 pog.sati, zastari u 8 godina, onda bi, prema tome, morali s njim uéiniti najmanje 1.250 pog.sati na godinu, da bismo ga pravovremeno iskoristili.</s><s>Ako on uéini samo 1000 pog.sati godiénje, onda ée u doba zastarjelosti u.. kupno obaviti samo 8.000 pog.sati.</s><s>Amortizaciju raéunamo tada samo na osnovu stvarno obavljenih 8. 000 sati.</s><s>Ona ée biti za toliko veéa z srazrnjeri za koliko je uéinak manji od iivotne sposobnosti stroja.</s><s>Ako je npr. cijena stroja, K = 300.000 din, iznosit ée amortizacija bez zastarjelosti, A</s>
<s>8.000 pog.sati = 37.50 din/pog.sati.</s><s>U ovom sluéaju medjutim uétedimo neéto kod troékova opravki, §to ée biti prikazano kod kalkulacijske stavke opravaka i odriavanja.</s>
<s>Vrijeme zastarjelosti ocijenjujemo na osnovu iskustava, sliéno kao i trajanje odnosno iivotno doba stroja.</s><s>U spomenutoj orijentacionoj tabe</s>
<s>1i 0 trajanju strojeva, sadriano je i doba zastarjelosti, koje primijenjujemo ako nemamo boljeg podatka u konkretnom sluéaju.</s><s>Vrijerne zastarjelosti kraée je u razvijenijim i duie u manje razvijenim driavama.</s><s>U razvijenijim je, naime, radna snaga skuplja i prema tome je tamo jaée nastojanje da se stroj brie iskoristi ili upotri_ jebi tehniéki savréeniji stroj, koji briim i efikasnijim radom uétedi na radnoj snazi.</s>
<s>U posebnoj studiji "Utjecaj zastarivanja motornih pila na tro§kove motornog piljenja" /16/, dat je prikaz kako pogonski troékovi brzo rastu, osobito ako je iskoriétenje</s>
<s>Ad.4. Opravke i odriavanje ji upotrebljivi dijelovi) moiemo uzeti u obzir, npr. sa oko 10-20% nominalne vrijednosti stroja za neiskoriétenu radnu izdriljivost.</s><s>Ovu vrijednost, preraéunatu na kalkuliranu jedinicu, odbijemo od iskalkulirane cijene strojnog rada.</s><s>Obiéno je, medjutim, ova vrijednost tako malena, da ju moiemo i zanemariti (vidi modelne kalkulacijel).</s>
<s>pomnoiimo sa kvotom q i umnoiak podijelimo sa trajanjem stroAli ako stroj zastari pa je amortizacija veéa od normalne, tada amortizaciju za puno Zivotno doba stroja (koju dobijemo ako nabavnu cijenu stroja podijelimo sa normamim trajanjern stroja) pomnoiimo sa kvotom q i take dobijenu vrijednost reduciramo sa kvocijentom izmedju doba zastarjelosti i iivotnog doba.</s><s>Tada dobijemo neéto niée troékove opravki nego onda, kada nema zastarjelosti stroja,</s>
<s>8 god. a sa strojem uéinimo po 1.000 pog.sati na go— dinu, odnosno 8.000 pog.sati za doba zastarjelosti, tada je kalkulacijska stavka opravki u prvom primjeru .. bez zastarjelostiz O= A x q = U opravke ubrajamo sve troékove za sve vrste opravki u iivotnom upotrebivom vremenu stroja, bez obzira da Ii su one velike ili malene.</s><s>Kod toga ne razlikujemo velka ili tzv. investicijska od tekuéih malih odriavanja, poéto ih ne moiemo pouzdano razgraniéiti i registrirati.</s><s>Izvodimo ih, naime, vrlo razliéito, bilo u vlastitirn ili tudjim radioni.. cama, na terenu sa naruéenim mehaniéarom ili sa vlastitim strojovo— djem, sa upotrebom rezervnih dijelova ili bez njih itd.</s><s>Usljed toga su u kalkulacijskoj strukturi obuhvaéene sve opravke zajedno.</s><s>Njegu stroja ili tekuée redovito, usputno uzdriavanje, medjutim, veéinom povjerava-2 mo strojovodji da ih izvodi usput, po potrebi.</s><s>U tu svrhu raéunamo od</s>
<s>starjelosti, NZ redjeno prosjeéno vrijeme, oko I sat na iskori§éeni dan ali van redovi-. tog dnevnog radnog vremena.</s><s>Strojovodji dajemo za to pauéalnu nagradu u visini protuvrijednosti</s>
<s>starjelosti, NZ liénog dohodka 2a to predvidjeno vrijeme. ovaj troﬁak bi, po pravilu, trebalo uvrstiti u stavku upravki i odriavanja strojeva.</s><s>Medjutim, ga radi praktiénosti izraéunavanja, pribra</s>
<s>stavci 7 "Liéni tro§kovi", jer treba kod svakog liénog dohodka zaraéunavati i sva druétvena davanja.</s><s>Time se suma kalkulacijskih stavki niéta ne mije</s>
<s>stavci 7 "Liéni nja.</s><s>Poéto, dakle, njegu stroja zahvatamo kod liénog dohodka strojovodje, ne smijemo ozvaj troéak raéunati i u stavci opravki.</s><s>I uputstvo FAO, koje jednako tretira opravke, takodjer za njegu stroja kalkulira 15% 0d bruto liénog dohodka vozara ili strojovodje, éto znaéi dnev_ no oko I sat radnog vremena (15% x 8 sati = 1,2 sati) dakle sliéno kao u naéoj metodici.</s>
<s>Tr-o§kove reparatura za iivotno doba stroja raéunamo sa odredjenom kvotom q od nabavne cijene stroja.</s><s>Ovu kvotu q dobijamo, medjutim, tako, da svotu svih troékova za opravke za iivotno doba str-oja, po odnosnim evidencijama, podijelimo sa nabavnom cijenom stroja, q = : K. Stoga je potrebno da za sve strojeve vodimo vlastitu evidenci_ ju opravki ili reparatura</s>
<s>Poznato je da su troékovi opravki kod novog stroja maleni te da sve viée rastu sa staroééu.</s><s>Stoga nije ispravno ako za opravke raéunamo samo troékove pojedine godine, nego moramo ustanoviti prosjek za iivotno doba stroja.</s><s>Troékovi opravki odnosno njihova kvota isto tako su problematiéni kao i iić/otno doba stroja.</s><s>Sve podatke o tro§kovima opravki, koji su iz godine u godinu razliéiti, dobili bismo tek kod dotrajalog stroja.</s><s>Zato moramo kvotu opravki éesto ocijeniti na osnovu uporedjenja sa drugim goznatim strojevima, odnosno njihovim kvotama opravki.</s><s>U veé pomenutoj orijentacijskoj tabeli, izloienoj u posebnom poglavju ove metodi.. ke, sadriane su za najznaéajnije strojeve takodjer i kvote opravki, ko.. je koristimo ako nemamo pouzdanijih.</s>
<s>Kod strojeva, kod kojih nastupa zastarjelost, trorékovi opravki su niii od normalnih.</s><s>Praktiéki raéunamo da su od normalnih tro§kova manji za onoliko, za koliko je doba zastarjelosti kraéa od normalnog iivotnog doba stroja, te iznose:</s>
<s>Ako pri tom imamo posla sa malenim, ruénim prenosnim strojevima (motorna pila), moiemo spomenuto smanjenje troékova opravki i zanemariti te raéunati sa normalnim</s>
<s>Sa kamatnom stopom p % mnoiimo polovinu iznosa amortizacije (A/2), te ovaj umnoiak pomnoiimo joé sa brojem godina zivotnog korisnog doba stroja, uveéanim za 1 (zadnju) godinu;</s>
<s>amortizacija broj godina odgovaraju dobi zastarjelostiz Ako u nekom sluéaju vrijedi za otplatu kamate drugaéiji broj godina nego za iivotno trajanje stroja (§to je kod ove vrste ka1_ kulacija iznimka), raéunamo kamatu na osnovu tog broja godina i odgovarajuéeg</s>
<s>Ako nemamo posla sa kamatom za kredit, nego je investicija pokrivena sa vlastitim sredstvima te su tada kamate sadriane u kalkulacijskoj stavci "dobiti", to je u stavci 10, kamatu u stavci 5 ispu§tamo ili nju kalkuliramo, ali onda odgovarajuéi iznos odbijemo od kalkulacijskog</s>
<s>Istu vrijednost kamate dobijamo ako umjesto od amortizacije, polazimo od nabavne cijene stroja.</s><s>Tada sa kamatnom stopom (p %) mnoiimo polovinu nabavne cijene ( K_ , zatim to podijelimo sa brojem jedinica trajanja stroja (N) pa sve gkupa pomnoiimo sa brojem godina, uveéanim za jednu godinu:</s>
<s>Ako imamo posla sa strojnom garniturom, to jest sa skupom strojeva, koje kod kalkuliranja razvrstavamo u kalkulacijske podstavke</s>
<s>kamatu u stavci 5. njihovom razliéitom trajanju — moiemo obrazac svrsishodno preurediti, da bismo kamatu 1ak§e izraéunavali, npr-.: Otkako je §umarstvo oslobodjeno</s>
<s>Gd kamate na osnovna sredstva, miéljenja o raéunanju kamate u kalkulacijama su se razilazila, poéto kamata po ekonomskoj teoriji u socijalizmu nemaju karaktera stvarnih troékova i jer mrtvi kapital (opredmeéeni minuli rad) ne proizvodi viéka vrijednosti, §to je od znaéaja za raspodjelu poslovnog uspjeha gospodarske organizacije /18,4, 19/.</s>
<s>Kamate od kredita se medjutim u svakom sluéaju ubrajaju u troékove.</s><s>U proizvodno-tehniékim kalkulacijama, koje, usput reéeno, niéta ne upliviéu na obuhvatanje troékova u knjigovodstvenom poslovanju gospodarske organizacije i baé niéta ne upliviéu na raspodjelu njenog poslovnog uspjeha, nego su samo raéunsko sredstvo kojim praktiéki prosudjujemo ekonomiénost strojnog rada, moramo kamate u uporedjenim naéinima rada jedinstveno ili uv-aiavati ili ih ispustiti.</s><s>U kalkulaciji prodajne cijene su kamate posredno obuhvaéene u dobiti samo za vlastita uloiena sredstva.</s><s>Osim toga, ne valja zanemarivati pozitivan ekonomski pritisak, koga izvode baé kamate, da se vrijeme amortiziranja stroja ubrza odnosno stroj bolje i brie iskoristi /13/. U uporedjenim naéinima rada éesto je velika razlika upravo u vrijednosti strojeva i u broju radne snage.</s><s>Pa 1 kada su kamate obuhvaéene u dobiti, mora nas interesirati koliko otpada na kamate, odnosno kolika dobit preostaje, ako odbijemo kamate barem po minimalnoj kamatnoj stopi.</s><s>Vrijednost strojeva svake godine se smanjuje za iznos amortizacije, a sa time i kamate.</s><s>Na poéetku imamo posla sa éitavom glavnicom, dok na kraju, kada je stroj veé otpisan, sa nulom vrijednosti.</s><s>To znaéi u pogledu kamata gotovo isto kao da raéunamo prosjeéno godi§—</s>
<s>= 55 .</s><s>Prema okvirnom uputstvu FAO, dovoljno je raéunati njem jedne (zadnje) godine, éto daje t + 1. Zapravo bi trebalo kamate raéunati taéno po kamatno..kamatnom</s>
<s>kalkulacije ove vrste su veé po svojoj prirodi neprecizne pa moraju zato biti utoliko viée jednostavne i praktiéke, kao éto je veé bilo istaknuto.</s><s>Raéunanje sa brojem godina "t + 1" je medjutim podjednako jednostavno</s>
<s>kalkulacije kao i sa "t" godina a ipak taénije.</s><s>Ovo proizlazi iz éinjenice da zadnje godine, to jest prije otpisa zadnje amortizacije, jo§ plaéamo kamate za preostalu vrijednost stroja, éto dokazuje sljedeéi raéunski prikaz.</s><s>Ako je npr. vrijeme amortiziranja 6 godina, onda ée vrijednost stroja (K), koja je u pojedinoj godini osnova za kamate, biti slijedeéaz na poﬁetku prve godine 6/6 K, na poéetku druge godine 5/6 K, itd., te na poéetku éeste godine 1/6 K. Zbir svih iznosa x (t+1).</s><s>Iz ove svote dobijamo kamate na kalkuliranu jedinicu, ako</s>
<s>Visina kamatne stope je, medjutim, posebno pitanje /18/. §to je viée neka driava razvijena, odnosno éto stabilnije gospodarstvo ima, uto_ liko je niia kamatna stopa i obrnuto.</s><s>Inflacija ima joé i poseban utjeKod izrade prija§nje metodike iznosila je kamata na osnovna sredsitva 6%.</s><s>Stoga je bila tada pri izradi kalkulacija uzeta u obzir ova vlsina kamatne stope.</s>
<s>Sada iznose kod nas kamate na étedne uloge u bankama 7, 5 ..</s><s>9% pa Sa uzimanjem kredita nastaju joé i drugi bankovni troékovi tako da sada kreditne kamate iznose oko 12%.</s>
<s>U driavama Srednje Europe ova kamatna stopa je priliéno niia.</s><s>Primijeniti valja, dakle, onu kamatnu stopu, koja je u datim prilikama najbliia realnosti, to jest naj... manje u visini kamatne stope za étedne uloge, odnosno oko 8%.</s><s>Na§a preduzeéa kupuju manje strojeve sa vlastitim sredstvima, dok se kod veéih investicija posluiuju djelomiéno ili u cjelosti kreditima.</s><s>Tako moie zajedno rezultirati niia katnatna stopa od one koja vrijedi za sa,_ me kredite.</s>
<s>Ad.6. Osiguranje, takse, gar-aiiranje i sliéno Sa postotkom "z", koji odgovara ovoj stavci, a prethodno ga po_ sebno ustanovimo, pomnoiimo umnoiak amortizacije i broja godina upotrebivosti</s>
<s>Kod zastarjelosti stroja vaii jednak obrazac, samo Eto tada amor... tizacija i broj godina odgovaraju dobi zastarjelostiz Z I 0,0 z x Pomenuti postotak moiemo lako ustanoviti, ako zbrojimo sve ovamo spadajuée fiksne troékove za odredjeni stroj (ili viée srodnih strojeva) u jednoj godini te ih podijelimo sa nabavnom cijenom stroja (ili viée strojeva): z = Z : K. Neke od ovih troékova dobijamo za pojedini stroj izravno (takse za registraciju, cestarine, osiguranje itd.) a druge, koji se odnose zajedno na vi§e strojeva, kao npr. za garaiu, ustanovimo sa obraéunom udjela, koji otpada na kalkulirani stroj (pr-ema zauzetom prostoru ili po odnosu vrijednosti strojeva).</s><s>Ovako izraéunati postotak moiemo pr-imijeniti i kod drugih sliénih strojeva, a da ga za njih posebno ne izraéunavamo.</s><s>U tome se vidi znaéaj kalkuliranja pomoéu 0.. vog postotka.</s><s>Ako nemamo vlastitog obraéuna, moiemo ovaj postotak i ocijeniti pomoéu analogije sa drugima, sa oko 3-8 % uzimajuéi za veée strojeve (sa garaiom i cestarinom)veéi, a za manje (bez garaie i cestarine), manji postotak, ovisno takodjer o karakteru i izloienosti stroja s obzirom na visinu osiguranja.</s>
<s>jedinicu, pomnoiimo sa prethodno ustanovljenim koliénikom kl Koliénik k prethodno izraéunamo tako Etc iz zakljuénog raéuna gospodarske organizacije</s>
<s>za proélu godinu uzmemo sumu BLD proizvodnih radnika za sve pogone zajedno, njoj pribrojimo sumu svih izdataka tzv. "neposredne reiije" za isto organizacijsko podruéje te ovaj zbroj podijelimo sa spomenutom sumom BLD;</s>
<s>Ako imamo veé utvrdjen koliénik kl, ustanovljivanje ove kalkulacijske stavke liénih troékova je vrlo jednostavno.</s><s>I ova stavka ima preteino karakter direktnih ili neposrednih troékova.</s><s>Na BLD radne posade, koji ustanovljavamo neposredno, otpada, naime, preteini dio ove kalkulacijske stavke, zato nastojimo da svuda, gdje god je moguée, operi_ ramo sa neposrednim tro§kovima.</s>
<s>Za obraéun koliénika kl moiemo uzeti, po zavrénom raéunu, sve organizacijske jedinice éumskog gospodarstva zajedno, éto je obiéno najbo— lje, poéto tako obuhvatamo éiri prosjek.</s><s>Moiemo, medjutim, uzeti samo nekoliko najznaéajnijih organizacijskih jedinica zajedno, ili koliénik izraéunati posebno po odnosnim jedinicama.</s><s>Odvojeno izraéunavanje ovog koliénika po organizacijskim</s>
<s>jedinicama pokazuje u kojoj mjeri ko_ liénik oscilira izmedju tangiranih jedinica.</s><s>U BLD moramo ubrojiti i one liéne dohotke, koji se radnicima isplaéuju iz dobiti na osnovu rezultata zavrénog raéuna.</s><s>U tzv. "neposredng reiiju" proizvodnih radnika, ubrajamo sve izdatko, koje imamo sa radnikom pored BLD, kada je on u radnom odnosu.</s><s>Oni nestaju, kada radnika nema viée (kada ga u§tedimo sa poboljéanim na.. éinom rada).</s><s>Ovamo spadaju sva davanja u vezi sa liénim dohotcima, koja nisu obuhvaéena u BLD, zatim sve naknade zajedno sa doprinosima za cijelo radno vrijeme kada radnik ne moie raditi bez svoje krivnje, te liéne naknade u obliku terenskog dodatka, kilometraie ili troékova za dolazak na posao kao i individualni doprinosi za opskrbu, liéna sred_ stva za zaétitu i sliéno.</s><s>Medjutim, ne ubrajaju se ovamo pauéalni doprinosi menzama i domovima, kao ni oni izdaci, koji se ne mijenjaju ako reduciramo nekoliko radnika.</s><s>Isto tako ne ubraja se ovamo pauéa grada vozaru ili strojovodji za njegu stroja, jer je posebno obraéunata u kalkulaciji.</s><s>Ukratko, ovamo spadaju svi izdaci uz BLD,koji nastaju sa radnikom i nestaju kada radnika viée nema.</s><s>U koliéniku k je BLD veé uraéunat (sa 1 ili sa 100%) tako da ovaj koliénik sadrii ĆBLD i neposrednu reiiju zajedno.</s><s>Iznos stavke liénih tro_ ékova dobijamo dakle izravno, ako BLD radne posade kalkuliranog stroja (reduciran na kalkuliranu jedinicu), pomnoiimo sa koliénikom.</s><s>Odvojeno raéunanje sa koliénikom, koji bi sadriavao samo neposrednu r-eii_ ju, te bi onda trebalo BLD joé posebno pribrojiti, bilo bi jednako ispravno, medjutim manje je praktiéno.</s>
<s>BLD radne posade, koji se odnosi na radno vrijeme, potrebno je,med.. jutim,kod kalkuliranja preraéunati odnosno reducirati na kalkuliranu je</s>
<s>jedinicama pokazuje u kojoj mjeri ko_ dinicu, npr. na pogonski sat, godinu itd.</s><s>To postiiemo tako da BLD na radni sat (dan, godinu) pomnoiimo sa odnosom izmedju radnih i po.. gonskih sati, npr. sa 8/6 za dan ili 1600/1200 za godinu, kako je u</s>
<s>ustanovljeno.</s><s>Primjer: VBLD éofera za radni sat iznosi 23 din; BLD za pogonski sat je onda 23 din x 8/6= 30, 70 din/pog.sat.</s><s>Koliénik kl se kod toga niéta ne mijenja, poéto se radi o istom BLD, preraéunatom na kalkuliranu jedinicu.</s><s>Kada pak polazimo od NLD (neto liénog dohotka), trebamo ga najprije pref-aéu_ nati u BLD, pribrajanjern davanja (na BLD), npr.: kada davanja izS obzirom da je startna osnova liénih dohodaka radnika tokom godi_ ne neéto niia od konaéno postignute, bolje je ako ovu osnovu zaokru_ éimo na gore za toliko, za koliko po iskustvima raéunamo da ée ra_ dnici premaéiti startnu osnovu (za oko 10%).</s><s>Kada strojovodji dajemo pauéalnu nagradu za njegu stroja, ona zapravo spada u kalkulacijsku</s>
<s>ustanovljeno.</s><s>Primjer: VBLD éofera stavku "Opravki i odriavanja".</s><s>Ipak ovu na.. gradu, u vidu dodatka k liénom dohotku, radije unosimo u stavku "Liénih tro§kova", kako bismo onda automatski obraéunali i sva da_ vanja, koja terete sve liéne dohotke.</s><s>Time se zajedniéki rezultat kalkulacije niéta ne mijenja a olakéava se raéunanje.</s><s>Isto tako priraéu_ namo u ovoj stavci i eventualne</s>
<s>posebne liéne izdatke, koji proizlaze iz uvodjenja radne posade u rukovanje strojem bilo putem domaéih ili tudjih instruktora (kod éega nije miéljeno redovno reiijsko osoblje).</s><s>Ove jednokratne, posebne izdatke moramo, razumljivo, preraéunati na iivotno upotrebno doba stroja.</s>
<s>Buduéi je poznat odnos izmedju BLD i NLD, moie se koliénik kl pre_ raéunavati sa BLD na NLD (kao osnove).</s><s>U predjaénjoj metodici je bio ovaj koliénik oslonjen na NLD jednostavno zbog toga, po§to ga u dnevnom odnosu lakée shvaéamo i poéto bolje pokazuje, koliko ga terete druétvena davanja, dok BLD veé sadrii dio takvih davanja.</s><s>Sada je, medjutim, opéenito veéi naglasak na BLD, te je stoga ovaj uzet za osnovu koliénika kl.</s>
<s>Visina ovog koliénika, koja je za vrijeme izrade prve metodike (godipostepeno ali osjetljivo smanjivala, djelomiéno zato éto su se smanji.. vale naknade za vremenske neprilike i za bolovanja a djelomiéno, jer su NLD rasli brie nego naknade.</s><s>Ako bi se naknade, koje éine glavni dio tzv. neposredne reiije, poveéavale srazmjerno jednako kao NLD,</s>
<s>posebne liéne izdatke, koji proizlaze ostao bi i koliénik nepromijenjen.</s><s>Taj koliénik k od NLD iznosio je god. 1967. u Sloveniji prosjeéno 2,3 /17/, a gochne 1971 prosjeéno</s>
<s>2,05 /23/. Malen raspon dokazuje njegovu veéu pouzdanost.</s><s>Poslije godine 1971. primjeéuje se nesrazmjerno podizanje terenskog dodatka i tro§kova pr-evoza na radno mjesto a uz to se je neéto poveéala i naknada za bolovanja.</s><s>Tako ovaj koliénik danas iznosi prosjeéno oko 2,15 ili zaokruieno 2,2 od NLD, odnosno zaokruieno 1,5 od BLD.</s><s>Utvrdjeni koliénik kl moiemo upotrijebiti za brojne kalkulacije na podruéju iste §umskogospodarske</s>
<s>jedinice te ga treba samo od vremena do vremena korigirati ili pobo1j§avati, ako s9 osjetljivo mijenjaju elementi, koji sluie za njegovo izraéunavanje.</s><s>Poéto je raspon njegovog osciliranja srazmjerno</s>
<s>Broj iskoriééenih ili produktivnih malen, moiemo éesto, umjesto da izraéunava_ mo vlastiti, upotrijebiti i prosjeéni koliénik.</s>
<s>Sa naknadama i koliénikom k obuhvaéen je izvjestan broj radnih da_ na u godini.</s><s>Redoviti liéni dolhotci radnika odnose se, dakle, samo na iskoriﬁéene ili produktivne radne dane.</s><s>Moramo znati koliko ih ima.</s><s>Broj iskoriééenih dana u godini moie ustanoviti svaka gospodarska or</s>
<s>u godini ganizacija za sebe po podacima za proélu ili nekoliko proélih godina te ih shodno upotrijebiti kod kalkuliranja.</s><s>Prema naéim istra2ivanji_ ma otpadalo je godine 1971. na neiskoriééene radne dane, kod 9 od analiziranih éumskih gospodarstava</s>
<s>u godini éno 80 radnih dana, raéunajuéi kod toga radni dan sa po 7 sati /23/. Sliéno stanje, odnosno ne§to pogor§ano (radi veéih bolovanja ili subjektivnih razloga), je i sada.</s>
<s>od toga nedelje ostaje svih raspoloiivih radnih dana po 7 sati . . . .</s><s>Prosjeéno neiskoriééeni radni dani po 7 sati: —bo1ovanja</s>
<s>Ako 233 radnadana po 7 sati preraéunamo na 8 satni radni dan, kako ga kod éumskog rada stvarno primjenjujemo, dobijamo 233 dana x 7 sati = 1.631 sati na godinu : 8 sati/dan = 204 produktivna radna dana po 8 sati u godini ili zaokruzeno 200 - 210 radna dana, to jest 1600 — 1680 radnih sati u godini (kod éega smo zanemarili, da su ubrojena 1 4 neplaéena dana).</s>
<s>jedinicu, moramo dakle redoviti BLD raéunati za 200 ..</s><s>210 produktivnih radnih dana (koliko dobijemo i po stvarnoj financijskoj evidenciji liﬁnih dohodaka), poéto su ostali radni dani plaéeni sa naknadama i ukljuéeni u koliénik Kod strojnog rada, kada ima manje vremenskih smetnji, kao npr. kod kamionskog prevoza, moiemo u pojedinom. sluéaju raéunati i sa</s>
<s>oko 220 produktivnih radnih dana po 8 sati ili zaokruieno sa 1.750 radnih sati u godini.</s><s>Prethodno izraéunati koliénik kl, na osnovu 210 prod. radnih dana, onda se reducira, i to sa 210/220, ddnosno za toliko se smanji iznos troékova odnosne kalkulacijske stavke.</s><s>Sliéno, koliénik odnosno iznos tih troékova se poveéava, ako je iskoriﬁéeno manje dana od normiranih i uzetih za osnovu za izraéunavanje koliénika.</s><s>Ako je stvarno iskoriééeno same 190 radnih dana umjesto 210, treba odnosne troékove ili koliénik poveéati sa 210/190, (ako se je obraéun koliénika prije zasnivao na 210 prod. radnih dana).</s><s>Kod neki.h vrlo skupih strojeva, koje zelimo bolje iskoristiti, moiemo u pojedinom primjeru povisiti broj produktivnih radnih dana sa uvodjenjem zamjene strojovodji za vrijeme njegovog godiénjeg odmo— ra ili bolesti.</s><s>Tada moramo u kalkulaciji, u stavci liénih troékova, redovitom BLD pridodati i BLD dodatih radnika.</s><s>Ad.8. Opéi proizvodni troékovi (pogonska reiija) Bruto liénom dohodku (BLD) strojovodje ili radne posade po kalkuliranoj jedinici pribrojimo amortizaciju stroja za istu je.. dinicu i ovaj zbroj pomnoiimo sa - prethodno ustanovljenim .. koliénikom</s>
<s>Koliénik k2 se dobije tako éto prvo, na osnovu zavrénog raéuna za proélu godinu, ustanovimo sumu svih opéih troékova proizvodnje (pogonsku reiiju) za sve pogone éumskog gospodarstva, gdje spada kalkulirana mehanizacija, ukljuéivo sa eventualnim samostalnim pogonom mehanizaci</s>
<s>je (ili transporta).</s><s>Zatim ovu svotu dijelimo sa zbrojem sume BLD proizvodnih radnika (ne i reiijskih !) i sume amortizacije tih istih pogona ili organizacijskih jedinica za isto vremensko razdoblje; k2 Ako imamo posebnu organizacijsku</s>
<s>jedinicu mehanizacije, koja zaraéunava svoje usluge éumskim pogonima ili OOUR, izraéua navamo za ovu jedinicu rnehanizacije poseban koliénik pogonske reiije k koji je neéto nizi od ¢nog kod éumskih pogona, te sa njim kaﬁmliramo cijene usluga, zbog éega je tada cijena usluge neéto niia; naime, dio pogonske reiije snose joé i éumski pogoni.</s>
<s>Kod ovoga raéunanja moramo od zbroja opéih proizvodnih tro§.kova.i1i pogonske reiije, odbiti eventualne iznose, koji su bili veé uklguéem u neposrednoj reiiji i time obuhvaéeni u koliéniku kl.</s><s>U vezi ove stavke kalkulacije valja napomenuti da udio opéih troﬁkova ili reiije, koji se odnosi na neki stroj, ne moéemo ustanoviti drugséije, nego sa odgovarajuéim kljuéem ili koliénikorp.</s><s>Opéi tr0§k0Vi P0gona su naime zajedniéki za svu proizvodnu djelatnost pogona (OOUR) te s'toga i terete svu ovu djelatnost.</s><s>Na pojedini stroj ili posao otpa— da tek neki odgovarajuéi dio.</s>
<s>nja odgovarajuéeg kljuéa, pa da bi ovi opéi tro§kovi bili éto pravi1ni.. je ili svrsishodnije porazdjeljeni.</s><s>Za osnovu kljuéa mogli bismo upotrijebiti:</s>
<s>Ovo pitanje nastalo je joé kod pripreme predjaénje metodike /14/. Tada smo za osnovu kljuéa uzeli samo LD, kako bi izraéunavanje bilo jednostavnije,uto1iko viée jer tada jo§ nije bilo tako velike razlike izmedju broja radnika u kalkuliranim pr-imjerima kao danas, a i zato §to su se i razrezi raznih druétvenih davanja bazirali samo na LD.</s><s>Medjutim danas, kada éesto uporedjujemo dva naéina r-ada, kod kojih imamo u jednom sluéaju malo radnika, ali skupe strojeve dok je na drugoj strani obratno; mnogo radnika sa jeftinim pr-oizvodnim sx-edstvima, ne bi odgovaralo ako bismo kljué temeljili samo na LD 1-adnika, ne uzimajuéi u obzir i vrijednost sudjelujuéih strojeva kao produkta minulog rada /24,20/.</s>
<s>Najobjektivnija i dosljedna osnova bila bi cijena pogonskog sata jest cijena kalkulacijske jedinice), koja bi automatski uzimala u obzir sve sudjelujuée faktore, to jest radnu snagfu kao i vrijednost strojeva i materijala po njihovom stvarnom udjelu.</s><s>Medjutim, ovu cijenu tek traiimo sa kalkulacijom, te bismo je morali ukljuéiti kao nepoznanicu.</s><s>No to se protivi traienoj jednostavnosti kalkuliranja.</s><s>Stoga je naj_ bolji izlaz da uzmemo za osnovu kljuéa zbroj liénih dohodaka i vrijed.. nosti strojeva, to jest zbroj BLD i amortizacije /24, 20/. Razumljivo da ée time upotreba strojeva ispasti nelsﬁto manje ekonomiéna, nego §to bi bila kada bismo kljué reiije oslonili samo na liéne dohotke ali je kalkulacija sa ukljuéivanjem amortizacije objektivnija i ispravnija.</s><s>Koliénik k izraéunavamo tako da iz zavrénog raéuna za pro§1u godi— nu ustanovimo pogonsku reiiju za odgovarajuéu grupu OOUR te istu podijelimo</s>
<s>S obzirom da moie transportna i gradjevna, odnosno teia éumska mehanizacija biti ukljuéena u posebnu OOUR zajedno sa odriavanjem §um... skih prometala ili bez ovog, ili pak razdijeljena na viée OOUR nasta—</s>
<s>toga odbiti. je pitanje, koje su organizacije kod toga mjerodavne za obraéun koliéniSamostalna OOUR, koja se brine samo za odriavanje i iznajmljivanje svoga strojnog parka te zaraéunava svoje usluge §umskim OOUR-ima ili pogonima u okviru svoje OUR (éumskog gosp.), ée imati srazmjerno niiu pogonsku reiiju i stoga niéi koliénik k2, po§to otpada jo§ pri.. liéan dio pogonske reiije na éumske pogone, naroéito u pogledu planiranja i pripreme rada u vezi sa upotrebom strojeva.</s><s>Reiija samostalne jedinice mehanizacije je tada mjerodavna osnova za obraéun cijene usluga, koje plaéaju éumske jedinice, sliéno kao i kod unajmljene mehanizacije, npr. kamiona od vanjskih usluénih organizacija.</s><s>Preostale, sa upotrebom unajmljenih strojeva skopéane reiijske troékove snose, ionako, tangirani éumski pogoni.</s><s>Ova cijena usluga sluii istovremeno i za uporedjenje uspjeénosti rada raznih strojeva kao i za prosudjivanje cijena usluga raznih iznajmljivaéa.</s><s>Medjutim, za potpun prikaz ekonomiénosti rada nekim strojem je mjerodavna cjelokupna reiija éumskih pogona, koja dolazi do izraiaja u odnosnom svom koliéniku, kada su strojevi u okviru éumskog pogona.</s><s>Ako su strojevi ukljuéeni u éumske OOUR, automatski su optereéeni sa cijelokupnom reiijom ovih jedinica, koja dolazi do izraiaja u pripadajuéem koliéniku k .</s><s>Stoga je ovaj koliénik ne§to veéi od onog, koji se odnosi na OOUR mehanizacije.</s><s>Ako su, medjutim, strojevi djelomiéno u samostalnoj jedinici mehanizacije a djelomiéno kod éumskih pogona, treba kod raéuna koliénika uzeti sve jedinice zajedno, a uz to posebno iskalkulirati i koliénik za jedinicu same mehanizacije, koji dolazi u obzir za kalkuliranje cijena usluga.</s><s>Izgradnja i odriavanje cesta i drugih prometala éto sluie u prvom redu transportu drveta odnosno transportnim strojevima, a njihova je reiija ukljuéena veéinom u reiiju éumskih OOUR, predstavljaju pose</s>
<s>Kod toga je bolje da ispustirno amortizaciju prometala kao i njihovo odriavanje, ako se njihov obim iz godine u godinu mnogo mijenja, dakako ako imamo odvojene podatke o tome.</s><s>Prometala, naime, nisu osnovna sredstva, u pravom smislu amortiziranja, kao §to su strojevi, po§to su prometala vjeéna, ako ih odriavamo.</s><s>Cesto, medjutim, koliénik k , izraéunat zajedno sa prometalima i njihovim odriavanjem neée</s>
<s>bno pitanje. mnogo otstupati od onog dobijenog bez prometala, ako uzmemo u obzir prosjek za viée godina.</s><s>Ali je razumljivo da nikada ne smijemo uraéunati amortizaciju prometala a da pri tom u reiiji ne uraéunamo i troékove njihovog odriavanja.</s>
<s>Izdvojiti valja kod obraéuna pogonske reiije i smetnje, koje prouzrokuje privatni sektor éuma.</s><s>S ovim smetnjama smo imali posla i do sada ali smo ih obilazili time, §to smo uzimali u obzir samo koliénik, izraéunat na osnovu dru§tvenog sektora.</s><s>Privatni Eumski posjednici, koji prodavaju éumskim pogonima veé izradjene sortimente, nisu naime sa svojim liénim dohotcima zastupljeni u LD éumskog pogona, koji upravlja i sa privatnim éumama.</s><s>Usljed toga onda zajedniéka reiija nerealno tereti samo LD i amortizaciju druétvenog sektora.</s><s>Ako imamo, ili ako éemo ubuduée imati odvojene podatke za dru§tveni i privatni sektor, najbolje ée biti, da se izraéunavanje koliénika k osloni samo na dru§tveni sektor.</s><s>U sluéaju kada raspolaiemo sarno podaci_ ma 0 zajedniékoj reiiji, treba od nje odbiti naplaéeni doprinos privatnih éumskih posjednika za reiiju.</s><s>Ovaj doprinos sadrii obiéno zajed_ no naknadu za pogonsku i upravno—prodajnu reiiju.</s><s>Ne smeta, medjutim, ako éitav doprinos obraéunamo</s>
<s>Ovaj koliénik pogonske reiije za samostalnu jedinicu mehanizacije iznosi zaokruieno 0,20 — 0,3'0. Koliénik kompletne pogonske reiije iz_ nosi medjutim prosjeéno (za sve OOUR) oko 0,70.</s><s>Kolebanje ovog koliénika je priliéno jako i traii vlastiti obraéun za svaku gospodarsku organizaciju.</s><s>To je i shvatljivo, poéto je ovaj koliénik veéi kod onih organizacija, koje sa mehanizacijom srnanjuju broj proizvodnih radnika a poveéavaju vodeée struéno osoblje, éime poveﬁavaju reiiju a smanjuju sumu BLD proizvodnih radnika.</s><s>Sa reiijom vodeéeg osoblja teretimo, pomoéu opisanog kljuéa, sve pogodjene djelatnosti podjednako, iako je osoblje moida najaée zastupljeno u iskori§éavanju éuma, poéto je nemoguée razdvojiti koliko od reiije otpada na pojedine djelatnosti.</s><s>U iskoriééavanju éuma su uz to mnogo koja mjera ili tro§ak potrebni ba§ u interesu gajenja, zaétite i éuvanja §uma, dakle u korist drugih djelatnosti Eumarstva.</s><s>Osim toga reiijsko vodstveno osoblje ne pove.. éava se tako naglo, da ne bismo bili u stanju upotrijebiti koliénik, izraéunat na osnovu zavr§nog raéuna §umskog gospodarstva za proélu</s>
<s>vimo kod upravno—prodajne reiije. godinu.</s><s>Samo vanredan troéak za uvodjenje nekog stroja u rad, uzimamo u kalkulaciji u obzir kod liénih troékova ili kod nabavne cijene stroja, kako je veé bilo reéeno.</s><s>U posebnom pr-imjeru, npr. kod centralnog mehaniziranog skladiéta drveta, uzimamo ovo u obzir ionako kod troékova osoblja pogona odnosno kod nabavnih cijena dotiénih stroObraéun odvojenih koliénika po éumskim pogonima (OOUR) interesantan je, medjutim, za prosudjivanje uzroka njihovog razlikovanja.</s><s>Ad.9. Opéi troékovi uprave i prodaje (upravno-prodajna reiija) Bruto liéni dohodak strojovodje ili radne posade po ka1ku1ira.. noj jedinici zbrojimo sa amortizacijom</s>
<s>iste jedinice te zbroj pomnoéimo sa prethodno ustanovljenim koliénikom k3; Koliénik k3, pak dobijemo tako da, na osnovu zavriénog raéuna gospodarske</s>
<s>iste jedinice te zbroj organizacije za proélu godinu, ustanovimo sumu svih opéih upravno—prodajnih tro§kova gospodarske organizacije</s>
<s>(sredi§nje upravaili direkcije) te ju podijelimo sa zbrojem suma bruto liénih dohodaka proizvodnih radnika (bez reiijskog osoblja) i amortizacije iste gospodarske organizacije;</s>
<s>Citav postupak sasvim je analogan postupku kod kalkuliranja opéih proizvodnih troékova ili pogonske reiije.</s><s>Osnova u ovoj stavci, kcju mnoiimo sa koliénikom, jednaka je onoj kod pogonske reiije. za kljué raspodjele upravno—prodajne rezije vrijedi, naime, isto naéelo koje je bilo raspravljeno</s>
<s>Kod ove stavke nema toliko pr-oblema kao kod predjaénje, iako privat.. ni sektor §urnov1asnika i ovdje neéto zamagljuje pravu sliku, ali ipak ne u tolikoj mjeri.</s><s>Od ukupnih opéih troékova potrebno je odbiti doprinos za reiiju naplaéen od privatnih posjednika éume za posjeéeno dr.. vo, ako nije bio veé u cjelosti odbijen kod pogonske reiije.</s><s>Ako je izgradnja prometala u posebnom odsjeku zajedniéke uprave, moguée je ovu ispustiti pri izraéunavanju koliénika upravno-prodajne reiije ali tada treba odbiti i pripadajuée liéne dohotke kao i amortizaciju.</s><s>Kada nam, medjutim, treba kalkulacija na podruéju izgradnje prometala, ukljuéujemo u izraéunavanje koliénika i ovaj dio reiije, sve analogno onome §to je bilo reéeno kod pogonske reiije.</s><s>Ovaj koliénik upravno—prodajne reiije iznosi 0,20 _ 0,35 odnosno prosjeéno zaokruéeno 0,25.</s><s>Kolebanje je mnogo manje nego kod k ali ipak traii da svaka gospodarska</s>
<s>organizacija ustanovi i upotreb java svoj vlastiti koliénik i za upravno—prodajnu reiiju.</s><s>U stavkama kalkulacije 8 i 9 je osnova obraéunavanja razlikuju samo koliénici.</s><s>Stoga moiemo oba koliénika zbrojiti i ka1ku_ lirati obje stavke zajedno.</s><s>Medjutim, joé viée upotrebljavamo zbroj koliénika k2 - k , i to za kalkulacijske izloieno kod kal lacijske stavke 10.</s>
<s>U izloienim opéirn tro§kovima nisu posebno pomenuti troékovi nabav.. ki, mada su u tim troékovima ukljuéeni, po§to nisu tako znaéajni kao u nekim drugim strukama.</s>
<s>Bruto liénom dohotku strojovodje ili radne posade na kalkuliranu jedinicu dodarno amortizaciju za istu jedinicu te ovaj zbroj pomnoiimo sa prethodno ustanovljenim koliénikom k4; Koliénik k , pak, dobijemo tako da na osnovu zavrénog raéuna za proélu godinu, odnosno po potrebi za viée godina unatrag, ustanovimo svotu dobiti gospodarske</s>
<s>(zajedno sa reiijskim osobljem) i zbroja amortizaOvaj ko iénik moiemo po iskustvu i ocijeniti sa 01:0 0, 2-0,3 da bismo ovako izluéili povremeni konjunkturni ili krizni upliv.</s><s>U predjaénjoj metodici smo ovu stavku zvali "ukalkulirani financijski rezultat".</s>
<s>Iz dobiti primaju srazrnjerni dio liénih dohodaka svi radnici pa iijski.</s><s>Stoga u ovom sluéaju kod izraéunavanja koliénika k uzimamo u obzir sve BLD cjelokupne organizacije a ne samo BLD proizvodnih radnika kao kod kalkulacijskih</s>
<s>U kalkulacijskim stavkama 8 _ 10 je osnova, koju mnoiimo sa koliénicima, jednaka.</s><s>Stoga obiéno koliénike k — k zbrojimo te za kalku</s>
<s>Suma koliénika k2 prodajne cijene obuhvata joé i stavke 8 ..</s><s>10, kao éto ée to biti posebno izloieno u sljedeéem poglavju.</s>
<s>na NLD, iznosila -0110 1,6 to liéni dohodak (BLD) i amortizaciju (A), iznosi suma spomenutih koliénika oko 0,9 — 1,5 ili prosjeéno 1,3, odnosno za posebnu or-ganizacijsku jedinicu mehanizacije, koja drugima zaraéunava svoje usluge, iznosi ovaj prosjeéni zbroj koliénika 0,9.</s><s>Zbroj koliénika varira po pojedinim §umskim gospodar-stvima vi§e nego ranije, i to s obzirom na razliéite stepene mehanizacije.</s>
<s>U kalkulacijama ekonomiéndsti strojnog rada upotrebljavamo ili upo_ rednu ili prodajnu cijenu, kako nam u datom sluéaju bolje odgovara.</s><s>Uporedna (komparativna) cijena strojnog rada znaéi cijenu, koju izraéunamo na osnovu troékova kalkulacijskih stavaka</s>
<s>CIJENA STROJNOG RADA tnih troékova za odabranu kalkulacijsku jedinicu.</s><s>Pomoéu ove uporedne cijene onda izraéunavamo uporedne troékove za jedinicu uéinka ili proizvoda kalkuliranog</s>
<s>8 _ 10 uz pretpostavku da su ovi u oba uporedjena naéina rada jednaki ili se znatnije ne razlikuju.</s><s>Uporedna cijena posvema zadovoljava kada sa kalkulacijom ekonomiénosti ustanovljujemo u okviru iste gospodarske organizacije, koji naéin</s>
<s>8 _ 10 uz pretpostavku da su ovi rada ili s kojim radnim sredstvom je u datom sluéaju ekonomiéniji, naroéito kada imamo posla sa istirn ili sliénim strojevima éitim naéinima rada.</s><s>Kalkuliranje ovako pojednostavimo i ubrzamo.</s><s>Stoga i u drugim zemljama Europe veéinom upotrebljavaju kalkulacije uporedne cijene, pogotovo tamo, gdje imaju driavnu upravu umjesto samostalnog vodstva éumskog gospodarstva.</s><s>Prodajnu cijenu dobijemo ako dodamo jo§ i kalkulacijske stavke 8-10, odnosno zbrojimo sve kalkulacijske</s>
<s>Prodajnu cijenu strojnog rada trebamo kada drugim licima éinimo usluge uz naplatu pune cijene.</s><s>U prodajnoj cijeni usluge ukljuéeni su svi troékovi pa take 1 opéi tro§kovi i dobit.</s><s>Jednako trebamo prodajnu cijenu kada kalkulacijom</s>
<s>uporedjujemo dva radna pr-imjera, od kojih je jedan veé izraien sa prodajnom cijenom, npr. kalkuliranje ekenomiénosti rada izmedju stoéne zaprege iznajmljenih kirijaéa (uz punu cijenu) i traktora, kao i kod kalkuliranja kamionskog prevoza drveta po tonakm, da bismo uporedili cijenu izmedju vlastitih i unajm1jen_ih kamiona, itd.</s>
<s>Ako se kod kalkuliranja moiemo zadovoljiti sa uporednom cijenoxn a unutar toga se javlja manji posao, koji je oslonjen na prodajnu cijenu, npr. dodatni kamionski prevozi drva kod centralnih mehaniziranih sk1adi§ta drveta, moiemo i ovaj manji posao obraéunati pomoéu uporedne cijene tako da nju izraéunamo iz odnosne prodajne cijene, kako bi na ovaj naéin éitavu kalkulaciju oslonili na uporednu cijenu te kalkuliranje pojednostavili.</s>
<s>Iz izloienog slijedi da nije' vaino u kakvom redosljedu se 11 strukturi kalkulacije redaju pojedine kalkulacijske stavke, jedino treba da su</s>
<s>uporedjujemo dva radna pr-imjera, od kostavke 1 - 7 zajedno, da ih moiemo zbrojiti te analogno i stavke 810, kako bismo ih mogli iskalkulirati pomoéu zbroja odnosnih koliéni... ka te zatim po potrebi pribrojiti stavkama 1 - 7. STRUKTURA KALKULACIJE CIJENE STROJNOG RADA U‘ §UMARSTVU SA SAZETIM PRIKAZOM NACINA USTANOVLJIVANJA KALKULACIJSKIH STAVKI ‘</s>
<s>U sljedeéem tekstu je data struktura kalkulacije sa kratkim 111 ietim prikazom naéina ustanovljivanja kalkulacijskih stavki, kako bi</s>
<s>uporedjujemo dva radna pr-imjera, od kose olakéalo izvodjenje konkretnih kalkulacija.</s><s>Kada smo se, naime, upoznali sa op§ir-nijim objaénjenjem o ustanovljivanju odnosnih troékova te sa pomoénim izraéunima kod pojedinih kalkulacijskih stavki, uputno je da imamo kratak ili saiet prikaz odno.. snog postupka ustanovljivanja za sve stavke iz str-ukture kalkulacije Naéin ustanovljivanja kalkulacijskih</s>
<s>Sadria’ ka1ku1aci'ske stavke samo za pogonski sat kao kalkulacijsku jedinicu.</s><s>Za druge odabrane jedinice u konkretnim kalkulacijama je postupak analogan, tek éto kod izraéunavanja tro§kova uvaiujemo odabranu jedinicu.</s>
<s>2. Redoviti povremeni rezervni dijeloviz Cijena pojedinog dijela (ili garniture dijelova) pbdijeljena sa brojem ka1k.jedinica trajanja odnosnog dijela (ili gar-niture di.. jelova).</s><s>Ako je prvi takav rezervni dio veé ur-aéunat u nabavnoj cijeni stroja (dobavljen sa strojem), treba to uzeti u obzir.</s><s>3. Amortizacija:</s>
<s>Nabavna cijena stroja, podijeljena sa brojem pog.sati (ka1k.je— dinica) iivotne izdriljivosti ili trajanja stroja, odnosno ako nastupi zastarjelost stroja, nabavna cijena podijeljena sa brojem ka1k.jedinica u doba zastarjelosti.</s><s>Akq ima npr.strojna garnitu— ra vi§e dijelova sa razliéitim trajanjem, treba ih navesti u pod... stavkama a, b,c itd. te njihove nabavne cijene podijeliti sa brojem ka1k.jedinica njihovog trajanja.</s>
<s>Ako ne nastupi zastarjelost, onda amortizaciju mnoiimo sa kvo— tom opravki (q); ako nastupi zastarjelost, onda normalne troékove opravkl (za zlvotno doba stroja -——x q) reduclramo sa odnosom izmedju doba zastarjelosti i iivotnog doba stroja.</s><s>Pauéal, koji dajemo strojovodji za njegu ili redovito usputno odriavanje stroja, uraéunamo u kalk. stavci '7 "Liéni tro§kov-1". = amortizacija iz kalk.</s>
<s>Kod toga znaéi: z = postotak ove stavke, to jest postotni dio nabav. ne cijene stroja, koliko otpada na ovu stavku na godinu (3 koji prethodno ustanovimo, A = amortizacija iz stavke 3 (bilo sa ili bez zastarjelosti stroja), t = broj godina trajanja (bilo sa ili bez zastarjelosti, veé kako je ovaj broj godina raéunat kod amortizacije). = BLD x k , éto znaéi, da bruto liéni dohodak strojovodje ili radne posade na ka1k.jedinicu mnoiimo sa prethodno ustanovljenim koliénikom k</s>
<s>(oko 1, 5).</s><s>BLD pribrojimo i pauéal u obliku liénog dohotka, koji dajemo strojovodji za njegu stroja.</s><s>Pribrojimo i eventualne iznimne troékove za uvodjenje strojovodje u rukovanje sa strojem, preraéunate na ka1k.jedinicu, to jest jednokratne instruktaine tro§kove preraéunate na éitavo iivotno doba stroja.</s><s>Suma troékova = uporedna cijena strojnog I-ada: Zbroj troékova kalkulacijskih stavki 1</s>
<s>troékovi (pogonska reiija): iz stavke 7 i amortizacije iz ka1k.stavke 3 pomnoiimo sa prethod— no ustanovljenim koliénikom k dotiéne gospodarske organizacije</s>
<s>9. Opéi tro§kovi uprave i prodaje (upravno—prodajna reiija) stavci 8 mnoiimo sa prethodno ustanovljenim koliénikom k3 dot1— éne gospodarske organizacije</s>
<s>koje pokrivamo iz vlastitih te su kamate tagia ukljuéene u dobiti, odbijamo u ovoj stavci kamate iz kalkulacijske stavke 5, ako smo ih tamo raéuna_ 11 111 ih u stavci 5 izostavimo.</s>
<s>Ukoliko nemamo boljih ili toénijih podataka o trajanju 111 iivotnoj iz.-. driljivosti kalkuliranog stroja, o vremenu njegove zastarjelosti te o kvoti za opravke, moiemo se posluiiti sa orijentacijskim podacima iz slijedeée tabele.</s><s>Za strojeve, koji tamo nisu nabrojeni, ocijenimo potrebne podatke uporedjenjem sa sliénim strojevima.</s>
<s>Napomena: Zivotna izdriljivost ili trajanje kamiona, izraéena u kilometrima, je mnogo ovisna o brzini voinje, a ova o kva—litetu cesta.</s><s>Izdriljivost kamiona, zajedno sa utovarom i istovarorn, raéuna se na oko 8.000 — 12.000 pogonskih sati, odnosno odgovarajuéi broj kilometara.</s><s>11.</s><s>'MODELNE KALKULACIJE</s>
<s>Za 1ak§e shvatanje, kod izrade konkretnih kalkulacija, je u nastavku izloieno nekoiiko modelnih kalkulacija strojnog rada.</s><s>U ovima su za podatke upotrebljene pretpostavke, koliko je moguée, stvarne.</s><s>U kon_ kretnom primjeru, u praksi je, medjutim, razumljivo da treba skupiti i upotrijebiti stvarne podatke o kalkuliranom radu.</s><s>Uz kalkulacije ekonomiénosti dat je i jedan prikaz kalkulacije produktivnosti.</s>
<s>Kod transportnih strojeva je radni uéinak u modelnim kalkulacijama iskalkuliran pomoéu kapaciteta strojeva i brzine izvodjenja pojedinih poslova odnosno utro§ka vremena za pojedine operacije.</s><s>Ovo je uéinjeno radi instruktivnosti a ujedno je time nadoknadjen podatak o neposredno izmjerenom radnom uéinku i o broju pogonskih sati u odredjenom radnom vremenu.</s><s>Time je izraéunata struktura utroéenog vremena za odredjeni konaéni uéinak.</s><s>Kod toga treba uzimati u obzir i neproduk_ tivno vrijerne, koje zauzima dio radnog vremena, u koje, pd poznatim naéelima prouéavanja radnih procesa, spadaju: glavni odmor, predasi ili odmori tokom rada te vrijeme za fiziolo§ke i druge sporedne potre.. be.</s><s>Iako se brzine kod transportnih strojeva raéunaju na osnovu transportne udaljenosti i utroéenog vremena, kada je obuhvaéeno i nepro— duktivno vrijeme, koje se javlja unutar samog transporta (pojedinih ciklusa transporta), treba uzeti u obzir da se izmedju ciklusa transporta, kao i izmedju drugih faza rada, javljaju posebni odmori, koje treba uzeti u obzir i koji zajedno sa glavnim odmorom i sporednim poslovima predstavljaju</s>
<s>Kod transportnih neproduktivno vrijeme.</s><s>Ovdje je ubrojeno samo potrebno neproduktivno vrijeme te pretpostavljamo da je nepotrebno produktivno vrijeme veé izluéeno.</s>
<s>Nije, dakle, dovoljno da od dnevnog radnog vremena odbijemo samo glavni odmor (30 min), kao éto smo éesto radili do sada, uzimajuéi u obzir da je bilo neproduktivno vrijeme veé u cjelosti ubrojeno u utm§ku vremena za pojedine poslove ili u odnosnim brzinama.</s>
<s>U konkret— noj kalkulaciji treba raéunati stvarno neproduktivno vrijeme, ako je utvrdjeno, ili ga ocijeniti na osnovu uporedjenja sa drugim podacima.</s><s>Izraéunati ga moiemo ako nam je za odredjen transport poznat ko1iéin_ ski uéinak u odredjenom radnom vremenu, npr. na dan ili godinu, i udio odnosnog pogonskog</s>
<s>U konkret— vremena.</s><s>U modelnim kalkulacijama je ovo neproduktivno vrijeme raéunato sa 20% radnog Vremena, éto bi trebalo biti i u naéim prilikama dovoljno.</s><s>Produktivno vrijeme iznosi tada 80% radnog vremena.</s><s>Ovaj postotap: zadovoljavati (‘re 1 kod konkretnih kalku</s>
<s>U konkret— lacija, ako nemamo pri ruci bolji podatak.</s><s>Pr-ipr-emno—zavr§no vrijeme je, medjutim, uraéunato u pauéalnom vremenu i nagradi, koju po pravilu dajemo strojovodji za njegu i odriavanje stroja.</s><s>Sa direktnom izmjerom stvarnog koliéinskog uéinka u odredjenom radnom vremenu i udjela odnosnog pogonskog</s>
<s>U konkret— vremena (to jest strojnog radnog vremena) izbjegavamo ili obidjemo ustanovljivanje produktivnog i neproduktivnog vremena.</s><s>Da bisrno za potrebe kalkulacije ustanovili da li nastupa za</s>
<s>U konkret— starjelost stroja, odnosno sa kolikim vremenom upotrebivog trajanja stroja smijemo raéunati, ustanovimo najprije udio pogonskog vremena pomoéu podataka o brzini rada ili odnosnog utroéka vremena, kako se moie razabrati iz modelnih kalkulacija.</s>
<s>11.11 Kalkulacija uéinka i cijene strojnog rada sa traktorom IMT 553 sa sakupljanjem drva pomoéu "Igland" vitla 11. 111 Podaci za modelnu kalkulaciju</s>
<s>U konkretnom primjeru treba najprije skupiti podatke, koji su potrebni za kalkulaciju.</s><s>Podatak o uéinku moie biti dat sa koliéinom na osnovu direktne izmjere ili posredno sa podacima o utroéku vremena odnosno o brzini obavljanja pojedinih poslova, kao éto je primijenjeno u ovom</s>
<s>.. udaljenost traktorskog privlaéenja 800 m, .. udaljenost sakupljanja drva sa vitlom prosjeéno 25 m’, .- tovar sakupljanja 1 tona (1,2 m3 jelove oblovine po 830 kg/m3), — tovar traktorskog privlaéenja</s>
<s>— pomicanje izmedju radnih mjesta 20 min na dan, _ radnih dana, iskoriééenih, 200 na godinu (sa oko 10 dana rezerve .. brzina sakupljanja _ pomicanja uieta .. prosjeéno 1 km na sat, traktorskog kretanja, punog 4 km, praznog 6 km na sat, .. prikaéivanje tovara kod sakupljanja 4 min na tovar = .. otkaéivanje traktorskog tovara 3 min na tovar = _ produktivno vrijeme 80% radnog vremena, .. cijena: .. traktora sa zaétitnom kabinom - vitla sa dva doboéa "Igland"</s>
<s>_ opravke, kvota kod traktora 1, kod vitla 1,2 _ pauéal strojovodje za odriavanje stroja = LD za .. osiguranje, garaiiranje itd., postotak z = 5% vrednosti stroja na</s>
<s>Da bismo mogli ustanoviti koliko pogonskih sati otpada na traktorsko privlaéenje zajedno sa sakupljanjem pomoéu vitla, odnosno da stupa zastarjelost</s>
<s>uéinak pomoéu podataka 0 br.. zini rada, odnosno o utroéku vremena za pojedine faze ili operacije.</s><s>Utro§ak vremena za pojedini ciklus privlaéenja drva: a) Sakupljanje drva sa vitlom:</s>
<s>(dnevno pomicanje stroja) I 364 min na dan; Obraéun pogonskog vremena i upliva zastarjelostiz Pogonsko vrijeme obuhvata sva kretanja traktora i pogon vitla, kod (‘Sega se raéuna da motor radi takodjer i za vrijeme prikaéivanja 1 0t... kaéivanja tovara, buduéi da se radi o srazmjerno kratkim intervalima</s>
<s>20 min vremena, kada se ne isplati motor ugaéivati i upaljivati.</s><s>Za vrijeme zastarjelosti traktora (8 godina) iznosilo bi pogonako vri.. jeme: 8 godina x 200 dana/godinu</s>
<s>10.240 pogonskih sati.</s><s>Ovo premaéuje iivotnu izdriljivost traktora (8000 pog.sati) te prema tome dakle zastarjelost stroja neée nastupiti.</s><s>S obzirom na broj pogonskih sati na dan i godinu (6,4 pog.sati/dan x 200 dana/god. = 1.280 pog.sati na godinu) iznosit ée iivotno upotrebivo doba traktora, koje dolazi u ovoj kalkulaciji u obzir: zaokruieno: 6,5 godina po 1.230 pog.sati/god. = 7.995 pog.sati ili zaokruieno Pogonsko vrijeme rada sa vitlom, ako ovamo ubrojimo uz kretanje u...</s><s>Beta i pola vt-emena prikaéivanja kod sakupljanja drva te vrijeme, kada je teret prikopéan za uiad vitla kod pune traktorske vuée drva, iznosi: 10 ciklusa/dan</s>
<s>20 min pog.sata na dan.</s><s>U doba zastare vitla, to jest u 6 godina, bi broj pogonskih sati iznosio: 6 god. x 200 dana/god. x 3,7 pog.sati/dan 4.440 pog.sati ili zaokruieno 4.400 pog.sati.</s><s>Prema tome, nastupit ée zastarjelost vitla, poéto se ne moie iskoristiti puna iivotna izdr— iljivost vitla.</s><s>U kalkulaciji znoramo, dakle, za vitlo uzeti u obzir samo 4.400 pog.sati, éto znaéi 6 godina po 740 pog.sati.</s><s>Eventualnu vrednost zastarjelosti stroja (staro ieljezo ili koji viée manje upotrebiv dio) moéemo zanemariti ili uzeti u raéun odgovarajuéu vrednost, npr. oko 20% nominalne vrednosti stroja za neiskori§teni dio</s>
<s>20 min vremena, u ovom primjeru 20% x 42.000 din x 1.600 pog.sati/6.000 pog. sati = zaokruieno 2.200 din, te ovu vrednost odbijemo od iskalkulirane cijene strojnog rada.</s><s>Mogli bismo za ovoliko i sniziti nabavnu cijenu stroja ali je prijaﬁnji naéin dosljedniji.</s><s>Iz kalkulacije proizlazi, kako prikazana vrednost zastarjelog</s>
<s>20 min stroja malo upliviée na konaéni rezultat, zbog éega je moiemo i zanemariti.</s><s>U ovoj modelnoj kalkulaciji je 1-aéunata radi potpunosti ovog prikaza.</s>
<s>= 3,08 ili zaokruieno ,1 tone drva na pogonski sat (ili 3,7 m3 jelove oblovine po 830 kg/m ).</s><s>11.113 Kalkulacija cijene strojnog rada za traktor IMT 558 sa vitlom Sadriaj kalkulacijske stavke</s>
<s>Zbir kalkulacijskih stavki (prodajna cijena) minus kamate iz stavke 5 (troéena vlastita sredst.)..</s><s>6,30 minus vrednost zastarjelog stroja (vitla) — 10.</s><s>Prodajna cijena za pogonski sat (ka1k.jedin.) din Cijena privlaéenja drva na jedinicu koliéine iznosi: m jelove oblovine)</s>
<s>Stupanj ekonomiénosti privlaéenja drva traktorom IMT 558 u poredjenju sa ugovornim kirijaéom sa 1 konjem iznosi u kalkuliranom primjeru:</s>
<s>_ udaljenost sakupljanja drva prosjeéno 25 m’, — tovar sakupljanja 2 tone, tovar traktorskog privlaéenja 4 tone (ili</s>
<s>.. pomicanja izmedju radnih mjesta 20 min na dan, .. brzina sakupljanja _ kretanja uieta prosjeéno 1 km/sat, .. brzina traktorskog kretanja, punog 5 km, praznog 7 km na sat, (sa rezervom oko 10 dam za zastoje),</s>
<s>trnktorskog tovara sa rampanjem 5 min/tovar = 4 tone, 5 lit/pog. sat, maziva 20% vrednosti goriva, 4 komada = 24.000 din/garnitura,</s>
<s>Pogonsko vrijeme obuhvaéa éitavo kretanje traktora i pogon kod I-ada sa vitlom, raéunajuéi da motor radi i tokom prikaéivanja i otkaéiva_ nja tovara, poéto se radi o kratkim inter-valima vremena.</s><s>Pogonsko vrijeme iznosi na dan: 20 min (pomicanja) + 9,7 ciklusa po 37,5 min = 384 min/dan ili 6,4 pogonskih sati na dan.</s><s>U doba zastarjelosti iznosilo bi pogonsko vrijerne: 8 godina x 200 da_ na/godinu x 6,4 pog.satova na dan = 10.240 pog.sati.</s><s>Ovo prema§uje iivotnu izdriljivost stroja od 10.000 pog.sati pa stoga zastarjelost nastupa.</s><s>U kalkulaciji moiemo, dakle, raéunati sa 8 godina po 1.250 Uéinak tr-aktorske vuée drva, zajedno sa sakupljanjem, iznosi na po.. gonski sat: 9,7 ciklusa x 4 tone ciklus</s>
<s>531,90 minus kamate iz stavke 5 (ako je stroj nabav1. - 10.</s><s>Prodajna_'cijena sfrojnog rada tér‘-aktdra na pdg.sa3c" "501, 30 éijena privlaéenja drva trakterom "-Timberjack." na jedinicu uéinka 501,30 din/pog.sat</s>
<s>_ udaljenost prevoza po kamionskoj cesti 20 km (kvalitet ceste je - utovar i istovar izvodi éofer sam pomoéu. hidrauliéke dizalice, montirane na kamionu (manipulant, koji kod toga obiéno mjeri pojedine komade drva, nije uraéunat p‘o§t'o' se neubraja u‘ cijemi kéLmibnSkog"‘ prevoza drva),</s>
<s>- iskdriééenih dana godiénje 220 po 3 radnih sati, .. prgduktivno vrijeme 80% radnog vreinend, ‘.0. utroﬁak kod’ voinje 35 lit/100 km, kdd 'utOvé‘ra mmazivo, utroﬁak 20%_vrednosti</s>
<s>_ koliénici k skupa = 0,9 (za organizacijsku jedinicu, to jest OOUR meha'f11zacije, koja svoje usluge zaraéunava korisnicima).</s><s>11.32 Kalkulacija radnog uéinka</s>
<s>Za doba zastarjelosti (9 god.) iznosio bi broj preveienih km pune i prazne voinje, 9 god. x 220 dana/god. x 2,77 ciklusa/dan x 40 km/ciklus = 219.384 km ili zaokruieno 220.000 km.</s><s>Buduéi da je iivotna iz.. driljivost kamiona predvidjena sa 250.000 km, nastupa zastarjelost stroja.</s><s>U kalkulaciji cijene kamionske voinje moramo dakle raéunati 9 godina,ko1iko iznosi zastara, po 24.500 km na godinu ili ukupno 220.000 km za upotrebivo doba kamiona.</s>
<s>Uz ovaj broj godiénjih kilometara, kamion bi napunio svoju iivotnu iz_ driljivost, ako ne bi nastupila zastarjelost, u 10,2 godine (250. 000 km kalkuliranja troékova opravki.</s>
<s>P1-evoiena koliéina drva na godinu, to jest na kalkuliranu jedinicuil ovoj kalkulaciji, iznosi: 220 dana/god. x 2,77 voinja/dan voinju = 6.700 tona drva (ili 8.220 m3 jelox/‘e oblovine po 815 kg/In )Broj prevoienih tonakm (tona_ki1ometara) na godinu iznosi:</s>
<s>Upliv zastarjelosti kamiona nalaie da se produii dnevno radno vrije_ me, 111 poveéa broj iskoriééenih dana na godinu, §to se éesto i p1-akt1C1I‘3. kako b1 se poboljéalo koriééenje kamiona odnosno skratilo vre— me amortiziranja.</s>
<s>Eventualnu vrednost zastarjelog kamiona moiemo uzeti u obzix‘ npr. sa oko 20% nominalne cijene neiskoriééene izdriljivosti kamiona, = Ovu vrednost, odnosno odgovarajuéi udio na kalkuliranu jedinicu, odbi_ jemo od iskalkulirane</s>
<s>U podacima izloieno trajanje utovara i istovara kamionskog tovara u... brajamo u pogonsko vrijeme, poéto motor kamiona fzitavo ovo vrijeme djeluje te je neproduktivno vrijeme posebno obraéunato.</s><s>Pogonsko vrijeme utovara i istovara za doba zastarjelosti iznosilo bi: 201.102 min ili 3.352 pog.sati, zaokruieno 3.300 pog.sati.</s><s>Trajanje ili iivotna izdriljivost dizalice iznosi 6.000 pog.sati te pre.. ma tome nastupi zastarjelost.</s><s>U kalkulaciji cijene utovara i istovara kamionskih tovara moramo dakle raéunati 6 godina po 550 pog.sati odnosno ukupno 3.300 pog.sati.</s><s>Zivotna izdriljivost dizalice bila bi iskori§tena u 11 godina, ako ne bi nastupila zastarjelost (6.000 pog.</s><s>Koliéina drva kod utovar-a i istovara je ista, kako je bila izraéunata kod voinje, dakle 6.700 tona na godinu.</s>
<s>Kod obraéuna udjela liénil-1 troékova treba pogonske sate preraéunati na radne sate redukcijom pomoéu udjela produktivnog vremena (80%).</s><s>Broj 550 pog.sati znaéi dakle 690 radnih sati.</s>
<s>Cijena za tonu utovara i istovara drva izno_si: drva.</s><s>Odvojena cijena samo za utovar iznosi ‘zadki-iii tonu, a za istovar 5 din za tonu drva.</s>
<s>(tonakm) tim skuplji éim kraéa je relacija voinje, poéto se izgubi toliko vi§e vremena za utovar i istovar zbog éega ispada manji uéi_ ’nak prevoza.</s><s>Tako npr. iznosi cijena za tonakm kamionske voinje za relacijez 10 km, 20 km i 30 km, iskalkulirana na jednak naéin,</s>
<s>jedinicu kako je prikazan u modelnoj kalkulaciji, 2,15 din, 1,90 din i 1, 80 din za tonakm. §to je kraéa relacija voinje, to viée raste cijena</s>
<s>jedinicu za tonakm kamionske voinje.</s><s>Stoga je u praksi najbolje izraéunati ove cijene voinje za intervale relacija po 10 km te sastaviti</s>
<s>jedinicu cijenik voinje po tonakm.</s><s>Ako razliéite relacije otpadaju na istog prevoznika, zadovoljava i prosjeéna cijena za prosjeénu relaciju.</s><s>II.</s><s>Cijena utovara i istovara drva sa hidrauliékom dizalicom U izloienoj modelnoj kalkulaciji je kod tro§kova utovafé i istovara zanemaren udio habanja motora kamiona kod pogona dizalice poéto je srazmjerno malen (§to nam pokazuje i manja potroénja goriva).</s><s>U protivnom bi kalkulaciju suviée komplicirali, §to bi bilo promaéeno pogo</s>
<s>I za utovar i istovar je preporuéljivo tovo kada ionako kod svake voinje zar-aéunamo uz voinju i utovar i istovar, a zbroj obiju cijena obuhvata sve odnosne troékove.</s><s>Za iste uporedne relacije od 10 km, 20 km raspravljene kod voinje, iznosi analogno iskalkulirana cijena utovara i istovara 15 din, 17 din i 19 din za tonu ter-eta.</s><s>Na relaciji 10 km je ova cijena za 12% niia dok je na relaciji 30 km za istotoliko, to jest za 12% viéa od srednje.</s><s>Smanjivanje i poveéavanje ove cijene jest s obzirom na vozne relacije, obrnuto nego kod cijene voinje po tona...</s>
<s>izraditi cijenik za odgovarajuée intervale relacija, sliéno kao éto je bilo reéeno kod prevoza.</s><s>Cijena utovara i istovara,preraéunata na tonakm bi medjutim za rela... medjusobni odnos posvema mijenja.</s><s>Sa poveéanjem vozne relacije se, naime, cijena utovara i istovara brzo smanjuje zbog upliva veéeg broja kilometara, no koji u istinu ni§ta ne up1ivi§u na vrijeme i tro§kove utovara i istovara.</s><s>Cijena prevoza zajedno sa utovar-om i istovarom iznosi u ovom primjeru na relacijama 10, S obzirom na izloieno je, dakle, bolje cijenu za utovar i istovar izraéu avati i izraiavati odvojeno od cijene za prevoz i to na osnovu teOdvojene cijene, za utovar posebno i za istovar posebno, dobijamo ako od ukupne cijene izraéunamo udio, koji otpada na utovar odnosno istovar s obzirom na utroéeno vrijeme, npr. u datoj modelnoj ka1ku.. laciji 2,5 odnosno 1,5 min za tonu tovara.</s><s>11.4 Kalkulacija cijene prevoza drva</s>
<s>neto nosivosti 12 tona, brzina praznog kamiona 29 km, punog 23 km na sat, utovara duge oble gradje sa hidr.dizalicom 3,5 min po toni, istovara 1,5 min po toni tovara,</s>
<s>neto nosivosti 12 tona, iskoriétenih 220 dana po 8 sati godiénje, produktivno vrijeme = 80% radnog vremena, gorivo, utroéak kod voinje 38 lit/100 km, kod utovara i istovara 5 lit na pogonski sat,</s>
<s>2 x 24.300 din/gar-nitura, trajanje: — kamiona sa poluprikolicom 250.000 km, .. guma kamiona 30.000 km, poluprikolice 50.000 km, (ili zajedno prosjeéno 40.000 km),</s>
<s>1 éofer sa NLD =,16 din/radni sat; varianta sa pomoénikom éofera sa NLD = 14 din/radni S31. dru§tvena davanja 31% BLD,</s>
<s>kilometara na/god. x 1,84 ciklusa/dan x 40 km/ciklus = 145.700 km.</s><s>Buduéi je iivotna izdriljivost kamiona sa prikolicom predvidjena sa 250.000 km, nastupa zastarjelost.</s><s>U kalkulaciji cijene prevoza, dakle, treba raéuna_ ti upotrebivu izdriljivost kamiona sa prikolicom : 9 godina po 16.000 km na godinu ili skupa zaokruieno 145.000 km pune i prazne voinje.</s><s>Na osnovu tolikog broja kilometara na godinu, kamion bi sa poluprikolicom namirio'</s>
<s>kilometara svoj iivotni kapacitet, ako ne bi nastupila zastarjelost, Prevezena koliéina drva na godinu, to jest na kalkuliranu jedinicu, iz_ nosi: 220 dana/god. x 1,84 ciklusa/dan x 23 tona/ciklus Uéinak u tonakm iznosi: 9.310 tona x 20 km = 186.200, zaokruieno 186.000 tonakm na godinu.</s>
<s>Nepotpuna iskori§éenost stroja zbog zastare nalaie da se produii dnev.. no radno vreme ili poveéa broj iskoriétenih dana u godini, éto se éesto i prakticira da bi se na ovaj naéin iskori§éenje stroja pobéljéalo ili skratila doba amortizacije.</s>
<s>Eventualnu vrednost zastarelog kamiona sa poluprikolicom moiemo uzeti u raéun npr. sa 20% nominalne cijene neiskoriétene izdriljivosti, km, = zaokruieno</s>
<s>II.</s><s>Utovar i istovar drva: vrednost odbijemo onda od iskalkulirane c’i_ jene, kako je vidljivo iz modelne kalkulacije.</s>
<s>U doba zastarjelosti (6 godina) iznosilo bi pogonsko vrijeme utovara i istovara drva sa hidrauliékom dizalicomz 6 god. x 220 dana/god. x x 1, 84 ciklusa/dan x 115 min/ciklus = 27.931 minuta ili 4.655, zaokruieno 4.650 pog.sati.</s><s>Buduéi je trajanje dizalice predvidjeno sa 6.000 pog.sati, nastupa zastarjelost.</s><s>U kalkulaciji moramo dakle raéunati 6 godina po 775 pog.sati na godinu ili ukupno 4.650 pogonskih sati.</s><s>Na osnovu ovog godiénjeg uéinka bila bi iivotna izdriljivost dizalice, ako ne bi nastupila zastarjelost, podmirena u 7, 75 godina Vrednost zastarane dizalice moiemo uzeti u raéun u odgovarajucoj visini npr. sa 20% neiskoriétene nominalne vrednosti: 20% x 170.000 din x 1.350/6.000 pog.sati = zaokruieno 8.000 din.</s><s>Ovu vrednost odbijemo u kalkulaciji od iskalkulirane</s>
<s>11.43 Kalkulacija cijene za tonakm prevoza drva kamionom sa poluprikolicom (I) i za tonu teiine utovara i istovara drva (II) Sadriaj ka1ku1aci'ske stavke</s>
<s>= 1,31 din zaokruieno 1,30 din za tonakm; II) Utovar i istovar za tonu = 142.420 din/god. = 15,30 din, zaokruieno 15 din za tonu tovara; I + II) cijena za prevoz zajedno sa utovarom i istovarom drva po tonakm iznosi 385.980 din/god.</s>
<s>Prodajna cijena variante sa pomoénikom éofera na jedinicu uéinka: II) Utovar i istovar za tonu = 187.540 din/god. = 20,10 din, zaokruieno 20 din za tonu tereta; I + II) Cijena prevoza zajedno sa utovarom i istovarom po tonakm zaQkru_</s>
<s>pile u praksi van diskusije.</s><s>Mogla bi doéi u obzir samo za prikaz, koliko smo u odredjeno doba napre.. dovali sa pojeftinjenjem ili poboljéanjem toga rada.</s><s>Medjutim, sve viée treba kalkulirati odétetu ili naknadu r-adniku za odriavanje motorne pile, kod éega upotrebljavamo istu kalkulaciju, samo éto su ispuéteni liéni troékovi i troékovi reiija.</s><s>Ova kalkulacija sluii za kalkuliranje odétete ili naknade za kompletno odriavanje motorne pile, kada je ona u vlasniétvu radnika, kao i za djelomiéno odriavanje tudje pile.</s><s>Upotrebljavamo, naime, one stavke kalkulacije, koje u konkretnom sluéaju trebamo.</s><s>S obzirom da kalkuliramo samo naknadu materijalnih troékova, to 11éni dohoci nisu ukljuéeni.</s><s>Ukljuéen je samo liéni dohodak za oétrenje lanaca van redovnog vremena (kod kuée).</s><s>O§trenje, koje radnik vréi tokom rada na radiliétu, nije ukljuéeno poéto je obuhvaéeno radnim vremenom a time i u normi vremena kao osnovi za jediniénu cijenu.</s><s>Za oétrenje kod kuée, koje raéunamo sa odgovarajuéim liénim dohot... kom, ispuétamo ili zanemarujemo druétvena davanja, koja inaée tere_ te svaki liéni dohodak, kako bi ovu kalkulaciju pojednostavili poéto davanja u ovom sluéaju predstavljaju</s>
<s>11.51 Kalkulacija materijalne naknade radniku za odriavanje teie motorne pile kada kresanje grana vr§i sjekirom 11.511 Podaci za modelnu kalkulacijuz</s>
<s>1 motornom pilom, kojorn radi samo jedan radnik, - Cijena: .. kornpletna motorna pila (nabavljena putem éumskog gazdin— stva) 5.500 din, nakon odbitka lanca sa zubéanikom za po_. lanac sa zubéanikom za pogon lanca 400 din, _ lanca sa zubéanikom</s>
<s>.. pogonsko vrijeme = 60% vremena motoriste, to jest 1 sat na dan .. iskoriétenih radnih dana na godinu 170, odnosno u doba zastarje1o.. stupa,</s>
<s>5.100 din/1.800 pog.sati x minus vrednost zastarjele motorne pile = — 7. konaéan iznos naknade na pogonski sat din Naknada na jedinicu uéinka, to jest na m3 proizvoda: 31,10 din/pog.sat</s>
<s>tnom primjeru, koji treba da prethodno utvrdimo bilo za koju vrstu drveéa).</s><s>Iz ka1ku.. lacije u konkretnom primjeru uzimamo stavke, koje trebamo, prema obimu odriavanja.</s>
<s>11.52 Kalkulacija materijalne naknade radniku za odrzavanje motorne pile kada i kresanje grana vréi sa motornom pilom.</s><s>11.521 Podaci za modelnu kalkulacijuz</s>
<s>(nabavljena putem éumskog gazdinstva) 4.800 din, nakon odbitka lanca sa pogonskim zubéanikom 4.500 din, - lanca sa pogonskim zubéanikom</s>
<s>kresanju grana trajanje: — motorne pile 1.500 pog.sati, .. lanca sa pogonskim zubéanikom 100 pog.sati, zastarjelost</s>
<s>vrijeme motoriste 40% radnog vremena, udio pogonskog vremena 60%, ﬁto znaéi na dan: oétrenje lanaca kod kuée: 1/3 radnih sati po lancuili 1 lanac/pog.</s><s>NLD radnika..motorista I 16 din/radni sat, u doba zastarjelosti iznosi broj pogonskih sati: éto znaéi da zastarjelost</s>
<s>nastupa; vrednost zastarane motorne pile u ovom primjeru zanemarimo; uéinak motornbg piljenja 3-5 m /pogonski sat, (ovisno 0 vrsti drveéa, debljini stabala i radnim prilikama).</s><s>11.522 Kalkulacija naknade radniku za odriavanje motorne pile za primjere I, II po kalkuliranoj jedinici i jedinici uéinka Sadriaj kalkulacijske stavke</s>
<s>2. Redoviti povremeni rezervni dijeloviz Lanac sa pogonskim zubéanikom = 300 din: 970 pog.sati</s>
<s>8 din/m3 za kompletno odriavanje, kada je motorna pila vlasniétvo radnika.</s><s>Inaée upotrebimo stavke, koje dolaze u obzir u drugim sluéajevima.</s><s>5 - 8 din/m3, ovisno o uéinku u konkretnom primjeru.</s><s>Ako je motorna pila vlasniétvo §umskog pogona, ili ako radnik samo djelomiéno odriava pilu, uzmemo one stavke iz kalkulacije, koje dolaze u obzir za traienu naknadu.</s>
<s>Rezultat kalkulacije kaie, da izmedju primjera I 1 II nema znaéajni.. je razlike u visini naknade, ako je motorna pila iskori§tena preko polovine svoje iivotne izdriljivosti.</s><s>Druge analize /16/ pokazuju, da se ova razlika naglo poveéava, ako je izdriljivost pile iskor-i§tena Viéa naknada, kada se sa motornom pilom vréi i kresanje grana za razliku od kresanja grana sa sjekirom, mora naéi pokriée u veéem uéinku, kao osnovi za jediniénu cijenu.</s><s>Jediniéna cijena mora biti barem za toliko niia za koliko je naknada za odriavanje pile veéa.</s>
<s>11. 61 Podaci za kalkulirani modelni primjer: — strojno koranje na "centralnom mehaniziranom stovari§tu" (CMS) strojem za koranje sa rotirajuéirn glodalnim noievima (npr. "Cam— dnevni uéinak strojnog koranja 280 m3 oblovine éetinara, — od ukupnog broja zaposlenih radnika na CMS otpada na koranje 3 radnika,</s>
<s>.. dnevni uéinak sjeée i izrade u éumi sa ruénim koranjem, n = oblovine éetinara (ovisno o debljini stabala), - na ruéno koranje otpada vrijeme, ék = 45% od ukupnog radnog vre— mena za sjeéu i izradu sortimenata (po sortimentnoj metodi), _. iskoriétenih radnih dana godiénje, na CMS 220, kod éumskog rada 11.62 Kalkulacija uétede na radnoj snazi (produktivnosti) i stepena strojnog uéinka</s>
<s>Stepen strojnog uéinka prema ruénom uéinku iznosi: 3 radnika = 9,3, éto znaéi da je uéinak strojnog koranja 9,3 puta veéi od ruénog odnosno da je produktivnost strojnog koranja za toliko puta veéa.</s>
<s>Prikazana velika uéteda na radnicima medjutim joé ne kaie da Ii 19 strojno koranje i ekonomiéno, §to ée prikazati tek kalkulaclja e_kono— miénosti.</s><s>Ipak stepen efikasnosti strojnog rada sam po sebi omoguéuje pribliinu ocjenu da</s>
<s>11 je strojni rad i financijski ekonomiéan i to na osnovu odgovarajuéih iskustava, steéenih sa kalkulacijama u sliénim primjerima.</s><s>Ako npr., kalkulacija ekonomiénosti za sliéan</s>
<s>uétede na radnicima iznosi 25 sluéaj pokazuje da mora biti produktivnost ili stepen strojnog uéinka barem 7—puta veéi od ruénog rada da bi bila postignuta i ekonomska ravnoteia, to jest ravnoteia izmedju troﬁkova strojnog i ruénog koranja po jedinici proizvoda (prag ekonomiénosti), znaéi da bi morali u ovome primjeru na CMS strojno okorati na godinu barem 7 x 2.200 m3 x 3 radnika = 46.200 m3 oblovine éetinara, ,kako bismo postigli prag ekonomiénosti.</s><s>Veéa koliéina drveta dmoguéava onda i financijsku u§tedu.</s>
<s>Die Wirtschaftlichkeitsberechnungen bedeuten ein unentbehrliches Mess_ und Hilfsmittel, um die zeitgemassen Arbeitsmittel und Arbeitsverfahren erfolgreich anzuwenden und zu lenken.</s><s>Die Tatsache, dass die Arbeitsltihne ﬁberall viel schneller als die Materialpreise steigen, oft noch verschérft durch den Mangel an Ar-beitskraften, wirkt sich um so nachteiliger beitsliiohne an der Kostenstruktur</s>
<s>beteiligt sind.</s><s>Dieser Anteil ist in der Forstwirtschaft ﬁberall sehr hoch.</s><s>Deswegen ist man trotz aller spezifischen Schwierigkeiten auch in der Forstwirtschaft gezwungen, die Arbeitskraft so weit als mdglich zu ersetzen, um die Holzerzeu... gung zu rationalisieren.</s>
<s>L6sungen zu wéihlen, oder dort Rationalisierungen zu suchen, wo sie am ausgiebigsten und sichersten geboten werden.</s><s>Den fikonomischen Erfolg beurteilt man nach der Produktivitf-it, der Rentabilitéit und der finanziellen Wirtschaftlichkeit.</s><s>Die Kalkulation der finanziellen</s>
<s>Wirtschaftlichkeit ist dabei der beste Masstab, weil sie auch die Produktivitéit oder die Ersparnis an Arbeitskréften und</s>
<s>umfasst einerseits die Leistung, die mit der Holzmenge verhaltnismassig leicht zu bestimmen ist, andererseits die Kosten, die bei der Maschinenarbeit ans vielen Teilen zusammengesetzt</s>
<s>sind und oft schwer mit gewﬁnschter Verlasslichkeit zu bestimmen sind.</s><s>Es ist dazu eine besondere Methodik notwendig, die nicht nur das Kalkulationsschema der Maschinenarbeitskosten umfasst, sondern auch eine klare Anweisung enthalten muss, wie man einzelne Kalkulationselemente zu finden hat.</s><s>Es handelt sich dabei um die durchschnittlichen Einzelwerte fﬁr die ganze Nutzungsdauer einer Maschine.</s><s>Man muss sich hier teilweise auch mit Schatzwerten begnﬁgen, um so mehr, da man es im einzelnen Falle mit den Vor.., Zwischen-. und Nachkalkulationen zu tun hat.</s><s>Solche Schatzwerte sind eine unvermeidliche Schwache aller Kostenvoranschlage, gleichzeitig</s>
<s>91119 ahnliche Methodik verfasst, die bis jetzt gute Dienste geleistet hat.</s><s>Mit der Zeit wurden aber Vervollkommungen und Anderungen</s>
<s>7 er-gibt den Vergleichspreis pro kalkulierte Einheit, die dann angewandt werden kann, wenn die allgemeinen Kosten (8 10 des Kalkulationsschema) bei den betraehteten Arbeiten beiderseits als relativ gleich ausgelassen</s>
<s>Verkaufspreis der Maschinenarbeit benéitigt, wie zum Beispiel bei der Miete, muss man in die Kalkulation alle 10 Posten einschliessen.</s>
<s>Vpraéanje zaraétmavanja obresti na vloieni kapital med stroéke, Gozd. vest.</s><s>1/1973, Logging machinery costing, Amer.</s><s>Pulp—</s>
<s>Raéunanje odnosa med elementi normativov za izdelavo gozdnih lesnih sortimentov z motorno iago, Zbornik BF, 1967</s>
<s>Vpraéanje obresti pri kalkulacijah ekonomiénosti strojnega dela v gozdarstvu, Gozd.</s>
<s>Vrednost delovne ure v gozdni proizvodnji Slovenije leta 1971, multikopija Inétituta GLG, Ljubljana, 1971</s>