posjetitelj;Muzej krapinskih neandertalaca;turistička ponuda;tržišni segment;kulturna baština;visitor;Krapina Neanderthal Museum;tourist offer;market segment;cultural heritage;info:eu-repo/classification/udc/338.483.12:069(497.5Krapina)(043.2)

<s>Podpisan-i/-a študent/-ka Sara Barić izjavljam, da je zaključno delo rezultat mojega samostojnega dela, ki sem ga izdelal/-a ob pomoči mentor-ja/-ice oz. somentor-ja/-ice; izjavljam, da sem pridobil/-a vsa potrebna soglasja za uporabo podatkov in avtorskih del v zaključnem delu in jih v zaključnem delu jasno in ustrezno označil/-a; na Univerzo v Mariboru neodplačno, neizključno, prostorsko in časovno neomejeno prenašam pravico shranitve avtorskega dela v elektronski obliki, pravico reproduciranja ter pravico ponuditi zaključno delo javnosti na svetovnem spletu preko DKUM; sem seznanjen/-a, da bodo dela deponirana/objavljena v DKUM dostopna široki javnosti pod pogoji licence Creative Commons BY-NC-ND, kar vključuje tudi avtomatizirano indeksiranje preko spleta in obdelavo besedil za potrebe tekstovnega in podatkovnega rudarjenja in ekstrakcije znanja iz vsebin; uporabnikom se dovoli reproduciranje brez predelave avtorskega dela, distribuiranje, dajanje v najem in priobčitev javnosti samega izvirnega avtorskega dela, in sicer pod pogojem, da navedejo avtorja in da ne gre za komercialno uporabo; dovoljujem objavo svojih osebnih podatkov, ki so navedeni v zaključnem delu in tej izjavi, skupaj z objavo zaključnega dela;</s>
<s>Iskreno hvala mentoru izr. prof. dr. Marku Koščaku i posebice sumentoru asist. Nejcu Pozveku za svu stručnu pomoć i usmjerenja tijekom pisanja diplomskog rada.</s><s>Najveće hvala mojoj obitelji, Josipu i prijateljima, koji su uvijek bili uz mene te mi pružili podršku kroz još jedan dio mog školovanja.</s><s>ANALIZA POSJETITELJA MUZEJA KRAPINSKIH NEANDERTALACA S CILJEM PRILAGOĐAVANJA PONUDE TRŽIŠNIM SEGMENTIMA U diplomskom smo se radu posvetili Muzeju krapinskih neandertalaca i stvaranju prijedloga ponude prilagođene tržišnim segmentima.</s><s>Muzej krapinskih neandertalaca nalazi se uz Nalazište krapinskih neandertalaca Hušnjakovo, koje je zaštićeno kao prvi paleontološki spomenik prirode u Hrvatskoj.</s><s>U teorijskom dijelu rada smo definirali pojmove posjetitelja, kulturnog turizma, kulturne baštine, muzeja, turističke ponude i tržišnog segmenta.</s><s>Kod prikaza područja istraživanja smo se usredotočili na grad Krapinu gdje se Muzej nalazi i njegovu turističku ponudu, a zatim na povijest i današnjost Muzeja krapinskih neandertalaca kao i na trenutnu ponudu za posjetitelje.</s><s>U nastavku smo pomoću SWOT i benchmark analize došli do nedostataka i mogućnosti glede prilagodbe ponude potencijalnim tržišnim segmentima.</s><s>U empirijskom dijelu diplomskog rada kvantitativno smo prema zadanim varijablama istražili, koji se dva tržišni segmenti najčešće pojavljuju u Muzeju.</s><s>Na osnovi istraživanja smo došli do cilja diplomskog rada što je davanje prijedloga za prilagođavanje ponude tržišnim segmentima s namjerom da naši prijedlozi služe Muzeju krapinskih neandertalaca kod stvaranja i nadogradnje buduće ponude.</s>
<s>Muzejska dejavnost kot del kulturne dediščine predstavlja velik del turizma.</s><s>Poleg tega je turistična ponudba, ki je na voljo obiskovalcem, tesno povezana.</s><s>Da bi obiskovalcem lahko izpolnili njihove želje in pričakovanja, je treba muzejsko ponudbo prilagoditi vsakemu od njih, kar pomeni, da jo prilagodimo tržnim segmentom.</s><s>Tržni segmenti se med seboj razlikujejo, zato je treba obiskovalce analizirati in nato razvrstiti po določenih spremenljivkah, da lahko ponudbo prilagodimo vsakemu od njih.</s><s>V naši raziskavi smo se osredotočili na obiskovalce Muzeja krapinskih neandertalcev, da bi dosegli dva tržna segmenta, ki jima lahko prilagodimo ponudbo.</s><s>To pa so ljubitelji kulture, katerim je potrebno ponuditi čim več kulturnih vsebin, in družine, ki se rade zabavajo, katerim je potrebno ponuditi zabavne dejavnosti, ki smo jih predložili.</s><s>Prilagajanje ponudbe tržnim segmentom se vedno bolj uporablja v vseh oblikah turizma, saj se kaže v zelo dobrih rezultatih, koristnih tudi potencialnim obiskovalcem.</s><s>Raziskovali smo trenutno ponudbo Muzeja krapinskih neandertalcev in prišli do zaključka, da je ponudba enaka za vse s posameznimi delavnicami, na katerih otroci večinoma sodelujejo v okviru šolskih izletov.</s><s>Delavnice, ki jih ponujajo, so majhen geološki laboratorij, prazgodovinska izdelava torbic, življenje v času neandertalcev, izdelava geoloških stebrov, fosilna abeceda, homininove lobanje, valovite fosilne strukture ter neandertalci in umetnost.</s><s>Z dodatno ponudbo, ki je bolj dodelana in prilagojena posameznim tržnim segmentom, bi bilo zagotovo še več zanimanja za obisk.</s><s>Menimo, da pomanjkanje takšne ponudbe se pojavlja zaradi trenutnega zadovoljivega števila obiskovalcev in šolskih izletov v okviru šolskega programa.</s><s>Ponudba, ki jo Muzej krapinskih neandertalcev ponuja svojim potencialnim obiskovalcem, vsebuje enake informacije in vsebino, ne glede na to, ali gre za vrtčevske otroke ali upokojence.</s><s>V tem smo prepoznali težavo, ki jo je mogoče rešiti z analizo obiskovalcev ter oblikovanjem in prilagajanjem ponudbe vsakemu tržnemu segmentu posebej.</s><s>S tem bo ponudba vsem razumljiva in privlačnejša.</s><s>Muzej bo uspešnejše deloval in privabil več obiskovalcev, ker dandanes ljudi privlači vizualizacija in zanimiva vsebina ponudbe, ki jim je jasno predstavljena.</s>
<s>Namen tega dela je praktičen.</s><s>Z doseženimi cilji, ki so našteti v nadaljevanju, želimo muzeju pomagati k napredku, izboljšanju poslovanja in hkrati prispevati k boljšim rezultatom destinacije Krapina, kjer se muzej nahaja.</s><s>Cilji zaključnega dela so bili: predstaviti Muzej krapinskih neandertalcev in njegovo ponudbo, opraviti kvantitativno raziskavo, na podlagi katere smo prišli do tržnih segmentov, ter na podlagi raziskave predstaviti predloge za prilagoditev ponudbe najpogostejšim tržnim segmentom.</s>
<s>V raziskovalnem delu smo postavili naslednje hipoteze: H1: Največji tržni segment predstavljajo obiskovalci, katerih glavni motiv je obisk kulturne dediščine v smislu pregleda muzejske ponudbe kot take.</s><s>S to hipotezo želimo potrditi, da Muzej krapinskih neandertalcev najpogosteje obiskujejo obiskovalci, ki jih kulturna dediščina zanima in navdušuje ter se želijo seznaniti s to ponudbo.</s>
<s>Če govorimo o denarju za vstopnice, dodatne vsebine ali spominke, je vsak od obiskovalcev pripravljen nameniti drugačen znesek denarja, kar nam govori, da nekateri želijo izkusiti vse storitve, ki jih ponuja muzej, nekateri pa le najpomembnejše oz. osnovne.</s>
<s>H3: Tržni segment družin obišče ustanove kulturne dediščine v povprečju le enkrat na Ker gre za družine, menimo, da bo ta segment pogosteje obiskal naravno dediščino ali drugo turistično ponudbo, ne pa kulturne dediščine, za katero menimo, da jo obiščejo le enkrat na leto.</s>
<s>Zaključno delo smo pripravili s pomočjo primarnih in sekundarnih virov.</s><s>Pregledu literature je sledila analiza stanja območja in Muzeja krapinskih neandertalcev, na podlagi katere smo naredili SWOT analizo, ki prikazuje naše prednosti, slabosti, priložnosti in grožnje.</s><s>Nato smo analizirali primer dobre prakse na Hrvaškem in v Nemčiji, iz česar smo skušali pridobiti čim več informacij za pripravo predlogov nove ponudbe v Muzeju krapinskih neandertalcev.</s><s>V empiričnem delu zaključnega dela smo pridobili primarne podatke iz anket, ki smo jih opravili z obiskovalci Muzeja krapinskih neandertalcev.</s><s>V tridesetih dneh smo anketirali 73 obiskovalcev.</s><s>Anketiranje je potekalo v prodajalni spominkov na izhodu iz muzeja, tako da so si obiskovalci lahko najprej ogledali celoten muzej in na koncu izrazili svoje mnenje o videnem.</s><s>Da bi izpolnili čim več anket, smo se odločili, da neposredno prosimo obiskovalce za izpolnitev.</s><s>Vprašanja ankete so se nanašala na motiv prihoda, pogostost obiskov kulturne dediščine, porabo denarja med obiskom, družbo v času obiska, vir pridobivanja informacij o muzeju, način obiska, mnenja o prednostih in slabostih predstavljene ponudbe, morebitne dodatne želene aktivnosti obiskovalcev oz. dodatne vsebine in obiske drugih turističnih znamenitosti ali destinacij.</s><s>Na podlagi rezultatov ankete in predhodne raziskave smo izluščili dva prevladujoča tržna segmenta med obiskovalci Muzeja krapinskih neandertalcev: ljubitelje kulture in družine, ki se rade zabavajo.</s>
<s>Tri hipoteze, ki smo si jih postavili na samem začetku pisanja, smo s pomočjo pridobljenih podatkov poskušali potrditi ali zavrniti.</s><s>Glede na rezultate raziskave lahko potrdimo, da obiskovalci z motivom obiska kulturne dediščine predstavljajo največji tržni delež.</s><s>Prav tako pričakovano potrjujemo, da med obema tržnima segmentoma gostov obstaja razlika v porabi sredstev v muzeju (vendar statistične pomembnosti razlike nismo dokazali).</s><s>Pri tretji hipotezi je šlo za napačno predvidevanje: družine v povprečju obiščejo ustanove kulturne dediščine več kot enkrat letno.</s><s>Prvi tržni segment ustvarjajo obiskovalci, ki muzej obiščejo prav zaradi njegovega obstoja, to pa je kulturna dediščina, zato jih lahko imenujemo "ljubitelji kulture".</s><s>Muzej obiskujejo s prijatelji ali službenimi kolegi, s katerimi si delijo enake interese.</s><s>Vir informacij so šola, fakulteta ali služba.</s><s>Ljubitelji kulture so ob obisku muzeja pripravljeni zapraviti do 400 kn.</s><s>Del kulturne dediščine obiščejo vsaj 2 - 3 krat na leto.</s><s>Ob obisku radi izberejo možnost strokovnega vodenja.</s><s>Navdušeni so nad postavitvijo muzeja, želeli pa bi si priložnost ogleda resničnih eksponatov, ne replik.</s><s>Verjetno bi iz teh razlogov radi izdelovali predmete kot dodatno dejavnost v Muzeju krapinskih neandertalcev.</s><s>Isti dan obiskujejo tudi druge turistične znamenitosti ali destinacije.</s><s>Drugi tržni segment ustvarjajo obiskovalci, katerih motiv za obisk je zabava.</s><s>Večina njih Muzej krapinskih neandertalcev obišče s svojimi družinami, zato bi lahko temu segmentu rekli "družine, ki se rade zabavajo".</s><s>O muzeju so izvedli od prijateljov ali sorodnikov.</s><s>Družine, željne zabave, so pripravljene za vstopnico, dodatno vsebino in spominke zapraviti tudi do 200 kn.</s><s>Vsako leto 2 - 3 krat na leto obiščejo kulturne znamenitosti in druge dele kulturne dediščine.</s><s>Muzej krapinskih neandertalcev obiščejo brez strokovnega vodstva.</s><s>Večina jih je navdušena z skulpturami neandertalcev, razočarani pa so, ker je fotografiranje v muzeju strogo prepovedano.</s><s>Kot dodatno aktivnost v Muzeju krapinskih neandertalcev bi radi zabavno aktivnost, kjer lahko na kratko izkusijo, kako je izgledalo življenje v jami.</s><s>Poleg Muzeja krapinskih neandertalcev istega dne obiščejo tudi druge turistične znamenitosti ali destinacije.</s><s>Muzeju, kot je Muzej krapinskih neandertalcev, bi bilo od velike koristi uvesti ponudbo, ki je prilagojena tržnim segmentom.</s><s>Muzej krapinskih neandertalcev ima velik potencial za ustvarjanje dodatne ponudbe v smislu kulturnih, zabavnih, raziskovalnih in izobraževalnih vsebin.</s><s>Takšna ponudba dodatno privabi tako potencialne obiskovalce, kot tudi sedanje obiskovalce, ki pridejo znova.</s><s>Prilagojena ponudba bi s široko ponudbo vsebin prispevala k še večjemu številu obiskovalcev.</s>
<s>Graf 9: Prikaz rezultata anketa glede na izvor informacija o MKN Graf 11: Prikaz rezultata anketa glede na potrošnju tijekom posjete MKN Graf 12: Prikaz rezultata anketa glede na učestalost posjeta kulturne baštine .............</s><s>38 Graf</s>
<s>''Putovanje je za mlađe dio edukacije, a za starije dio iskustva'', rekao je Francis Bacon i dao nam pomišljaj kako ćemo ovim citatom i izradom diplomskog rada moći u Muzeju krapinskih neandertalaca mlađima podati edukaciju, a starijima iskustvo, premda je spomenuti Muzej zasigurno dio njihovog putovanja.</s><s>Muzej krapinskih neandertalaca (u nastavku MKN) također je i muzej evolucije što znači da osim upoznavanja neandertalaca posjetitelju mogu upoznati razvoj Zemlje.</s><s>Posjetitelji dolaze u spomenuti muzej tijekom čitave godine iz raznih dijelova Republike Hrvatske i drugih zemalja.</s><s>Tko je uopće turist ili posjetitelj, koji stvara veliki dio svakog muzeja?</s><s>Turist je 1968. godine prema definiciji Svjetske turističke organizacije – UNWTO (Candela i Figini, 2012) definiran kao posjetitelj tj. osoba koja putuje izvan mjesta svog boravka kraće od 12 mjeseci i glavna svrha njegova putovanja nije vezana za obavljanje neke plaćene aktivnosti u mjestu koje posjećuje.</s><s>Posjetitelj je svaka osoba koja putuje unutar svoje države ili izvan njenih granica na kraće od 24 sata bez obavljanja poslovne djelatnosti MKN se nalazi u turističkoj destinaciji Krapina, a svaka turistička destinacija označava geografski prostor kojeg možemo razlikovati od mjesta stalnog boravka turista, u takvoj destinaciji se izvodi turistička aktivnost zajedno s konzumiranjem turističkih proizvoda (Čavlek, Bartoluci, Prebežac i Kesar 2011, str. 391).</s><s>U samom naslovu diplomskog rada pronalazimo riječ ''tržišni segment''.</s><s>Tržišni segment se dobiva segmentacijom tržišta.</s><s>Segmentacija tržišta se može shvatiti kao pomoćno sredstvo u marketing istraživanjima pa tako i kao jedan od načina provedbe marketing strategije.</s><s>Tako segmentacija tržišta predstavlja proces u kojem se ukupno heterogeno tržište na izvjesnom prostoru koje posjeduje neke specifičnosti poput značajki, karakteristika, osobina i varijabla te se djeli u manje djelove, koji su tada u toliko mjeri reprezentativni, da se govori o njihovoj homogenosti.</s><s>Prema ustanovljenim segmentima tržišta, subjekti mogu ponuditi svojim marketing programima maksimizirajuće zadovoljenje potrebe u odabranim segmentima (Meler, 2002).</s><s>Božić (2008) je za Hrvatski centar za poljoprivredni marketing opredjelio segmentaciju tržišta kao podjelu tržišta, tj. potrošača u skupine, pri čemu su si potrošači unutar skupina što sličniji, a razlike među skupinama su što veće.</s><s>Segmentacija se uvažava zbog boljeg razumijevanja našeg tržišta kao i odabira potrošača, kojima želimo prodavati naše proizvode.</s><s>Zašto je uopće bitna segmentacija tržišta?</s><s>Zato što odabirem ciljnog tržišta i pozicioniranjem s krivim marketinškim pristupom dolazi do propadanja proizvoda ako isti ne prođe kanale, koji ga dovode do potrošača, tj. kupca.</s><s>Na tržištu je potrebno proizvod ili uslugu smjestiti na jasno, zasebno i poželjno mjesto u odnosu na konkurentne proizvode u glavama potrošača s razvijanjem proizvoda, koji je konkurentno pozicioniran (Kotler, Wong, Saunders i Armstrong, 2006).</s><s>Turistička ponuda koju Muzej krapinskih neandertalaca nudi svojim potencijalnim posjetiteljima sadrži iste informacije nebitno o tome radi li se o vrtičkoj djeci ili o umirovljenicima.</s><s>U tome smo razaznali problem, koji je moguće riješiti analizom posjetitelja i stvaranjem te prilagođavanjem ponude svakom tržišnom segmentu posebno.</s><s>S time će ponuda biti razumljiva svakome, biti će privlačnija, a Muzej će uspješno djelovati i pridobiti pokojeg posjetitelja više jer u današnje vrijeme ljude privlači vizualizacija i zanimljiv sadržaj ponude, koji im je jasan.</s>
<s>Svrha ovog rada je praktična.</s><s>S pridobivenim ciljevima koje smo naveli ispod želimo pripomoći Muzeju kod još većeg napretka, poboljšanja poslovanja te ujedno tako pripomoći k boljim rezultatima same destinacije Krapine gdje se nalazi Muzej.</s>
<s>• Predstaviti Muzej krapinskih neandertalaca i njegovu ponudu • Provesti kvantitativno istraživanje na temelju čega ćemo doći do tržišnih segmenata i prijedloga o prilagodbi ponude istima • Rezultatima istraživanja predstavit ćemo prijedloge ponude Muzeja krapinskih neandertalaca, koji su prilagođeni najčešćim tržišnim segmentima Istraživačka pitanja i hipoteze</s>
<s>S istraživanjem u našem diplomskom radu željeli smo ustanoviti trenutnu promocijsku ponudu koja je dostupna posjetiteljima Muzeja.</s><s>Usredotočili smo se na sve događaje koji se odvijaju na godišnjoj razini kako bi došli do prijedloga i stvaranja nove ponude prilagodljive pojedinačnim tržišnim segmentima.</s><s>Na osnovi toga postavili smo sljedeće hipoteze koje ćemo s istraživačkim radom potvrditi ili odbiti: H1: Najveći tržišni segment predstavljaju posjetitelji čiji je glavni motiv posjet kulturne baštine u smislu pregleda muzejske ponude kao takve.</s><s>Ovom hipotezom želimo potvrditi kako najčešće MKN posjećuju posjetitelji koje zanima i oduševljala kulturna baština te se žele pobliže upoznati s tom ponudom.</s><s>H2: Kod potrošnje tijekom posjete Muzeju svaki tržišni segment spreman je potrošiti različit iznos novca.</s>
<s>Kod spremnosti na potrošnju novca za ulaznice, dodatan sadržaj ili suvenire svaki od posjetitelja je spreman odvojiti različit iznos novca, što znači da neki žele iskoristiti sve usluge koje Muzej nudi, a neki samo one najbitnije.</s><s>H3: Tržišni segment kojeg stvaraju obitelji, posjećuju samo jednom godišnje kulturnu baštinu.</s>
<s>Budući da se radi o obiteljima, taj segment će na godišnjoj razini češće posjećivati prirodnu baštinu i ostale turističke resurse negoli znamenitosti koje su dio kulturne baštine za koje smatramo da posjećuju eventualno jednom.</s>
<s>Pretpostavka ovog rada se odnosi na pronalasku dovoljno tražene literature za prvi dio završnog rada kako bi mogli kasnije u drugom, empirijskom dijelu dobro potkrijepiti istraživački rad.</s>
<s>Moguća prepreka je nesudjelovanje i nezainteresiranost posjetitelja kod anketiranja s mogućnošću nepotpunih i neistinitih odgovora kod određenih pitanja.</s><s>Uz takve odgovore moglo bi biti teže doći do stvaranja dobre ponude.</s><s>No, većina anketiranih je bila zainteresirana za sudjelovanje te vjerujemo kako su dali iskrene odgovore, koji su od velike pomoći pri stvaranju tržišnih segmenata i prijedloga ponude.</s><s>Jedna od prepreka nam je izostanak prijedloga od strane djelatnika Muzeja krapinskih neandertalaca, no vjerujemo da je rad ipak odrađen prema zastavljenim ciljevima.</s>
<s>Podatke završnog rada prikupili smo pomoću primarnih i sekundarnih podataka.</s><s>U primarne podatke ubrajamo određene knjige, znanstvenu i strukovnu literaturu te internetske stranice koje su upotrebljene kod deskripcije i interpretacije prvog dijela ovog rada.</s><s>Upotrebljavali smo literaturu koja je izdana od strane Muzeja krapinskih neandertalaca - Muzeji Hrvatskog zagorja.</s><s>Nakon pregleda literature slijedi analiza stanja područja i Muzeja krapinskih neandertalaca s čime smo napravili SWOT analizu koja nam prikazuje prednosti, slabosti, prilike i prijetnje, te analizirali primjere dobre prakse u državi i izvan nje gdje smo se usredotočiti na ponudu koja nedostaje u MKN.</s><s>U empirijskom dijelu završnog rada smo anketama pridobiti primarne podatke, tj. rezultate od strane posjetitelja MKN.</s><s>Anketiranih je 75 posjetitelja u 30 dana, tijekom svih dana u tjednu.</s><s>Ankete su izvođene u suvenirnici, na samom izlazu iz Muzeja kako bi posjetitelji prvo mogli vidjeti cijeli Muzej te na kraju iznijeli mišljenja o viđenom.</s><s>Kako bi se što više anketa ispunilo, odlučili smo posjetitelje izravno zamoliti za ispunjavanje ankete.</s><s>Tako smo došli do potrebnih rezultata te potvrdili odnosno ne potvrdili hipoteze.</s>
<s>U ovom poglavlju predstavljeno je nekoliko podpoglavlja u kojima su pojašnjeni pojmovi posjetitelj, kulturni turizam, segmentacija tržišta te turistička ponuda kako bi mogli lakše razumijeti nastavak diplomskog rada gdje se često pojavljuju pojašnjeni pojmovi.</s><s>Turističku industriju je ponekad vrlo teško definirati jer za razliku od drugih industrija u turizmu ne postoji samo jedan jasan proizvod.</s><s>Uključuje veliki broj industrija, od smještaja, prijevoza, atrakcija pa sve do putničkih tvrtki.</s><s>U najširem smislu turizam se definira kad ljudi putuju i borave na mjestima izvan svog uobičajenog okruženja u razdoblju kraćem od 365 dana iz slobodnih, poslovnih, zdravstvenih ili drugih razloga.</s><s>Putovanja i turizam su globalno pridonijeli najvećem iznosu BDP-a s približno 500 milijardi eura (Statista.com, 2020).</s><s>Republici Hrvatskoj (Narod.hr, 2020) je 2018. godine udio od prihoda turizma činio BDP od 19,8 % kada su prihodi od stranih gostiju iznosili 9,24 milijarde eura dok se za 2019. godinu broji porast o 2,4 % nego u 2018.</s><s>Što se tičeg kulturnog turizma kojem ćemo posvetiti veću pažnju u našem diplomskom radu je Jelinčić (2017) rekao: "Kulturni turizam je izuzetno propulzivni oblik turizma čiji je prihod danas u svijetu procijenjen na 800 milijardi do 1,1 bilijuna USD ostvarujući tako znatnije veće brojke od wellness turizma, eko-turizma, sportskog ili gastronomskog turizma".</s><s>Mnogobrojne definicije ukazuju nam kako se prvotno pojavio turist te kako tek nakon njega dolazi do pojave turizma jer kako se kaže ''bez ljudi nema turizma''.</s><s>Stoga ćemo se prvo upoznati s time tko je uopće turist.</s><s>Osoba koja se zadrži izvan mjesta svog stalnog boravka manje od 24 sata naziva se izletnikom ili po mjerama UNWTO jednodnevnim posjetiteljem.</s><s>Svojim zadržavanjem turisti označavaju vremensku komponentu.</s><s>UNWTO turistom naziva svaku osobu koja je željna odmora, rekreacije, posjeta prijateljima i/ili rodbini, osobu koja putuje iz zdravstvenih razloga ili osobe koje putuju poslovno i drugo što nam pokazuje koja je svrha putovanja svakog čovjeka.</s>
<s>Prema Cohenu (1974) turist je dobrovoljni, privremeni putnik, koji putuje da ispuni svoja zadovoljstva koja mu mogu pružiti novosti i doživljaji na turističko destinaciji.</s><s>Valene Smith, antropologinja, turista opisuje kao osobu koja privremeno nije zauzeta te putuje kako bi doživjela promjenu (Čavlek, Bartoluci, Prebežac i Kesar, 2011).</s><s>Pojam turist se prema DZS RH (b. d.) definira kao sljedeće: ,,Turist je svaka osoba koja u mjestu izvan svog prebivališta provede najmanje jednu noć u ugostiteljskom ili drugom objektu za smještaj, radi odmora ili rekreacije, zdravlja, sporta, religije, obitelji, posla, javnih misija i skupova.''</s>
<s>Kako bi turist mogao negdje nešto posjetiti bitan nam je i sljedeći pojam, koji je također pojašnjen.</s><s>Turistička destinacija (UNWTO, 2007) uključuje sve turističke usluge, resurse, znamenitosti, atrakcije, objekte te potporne proizvode i usluge koje se nude turistu tokom njegovog boravka u destinaciji.</s>
<s>Razni autori definiraju turističku destinaciju, no jednu od najkompleksnijih definicija donose Davidson i Maitland, koji govore o turističkoj destinaciji kao području (regija, grad, ili samo ruralno, planinsko ili obalno područje bez administrativnih granica) koje može ponuditi svoj vlastiti turistički proizvod, koji se sastoji od različitih resursa, brojnih aktivnosti, lokalne zajednice, organa uprave zaduženih za planiranje i aktivnosti privatnog sektora (Magaš, 1997).</s>
<s>Posjetiteljem se smatra svaka osoba koja napušta mjesto stalnog boravka u svrhu posjete udaljene turističke destinace u kojoj ta osoba ne obavlja niti smije obavljati djelatnost s ciljem zarade.</s><s>Razlika između posjetitelja i putnika je u tome što se u definiciji posjetitelja isključuje svaka mogućnost stalnog naseljenja.</s><s>Posjetitelji se također bilježe u turističkoj statistici koja se sastoji od podskupina turista i izletnika Spektar muzejskih posjetitelja je vrlo različit te nema generalne ili univerzalne klasifikacije.</s><s>No, posjetitelji imaju pojedina zajednička obilježja koja su sljedeća (Periodicals.osu.eu, 2014):</s>
<s>• Muzejske karakteristike – motivacija dolaska (profesionalno, informativno) • Karakteristike dometa – individualan posjet, grupni posjet • Psihološka obilježja</s>
<s>Dean (1994) je posjetitelje muzeja svrstao u tri široke i jednostavne kategorije: • Slučajni posjetitelji – oni koji se brzo kreću i ne uključuju se u ono što vide • Pozorni posjetitelji – pokazuju interes za muzejsko iskustvo i zbirke • Studijski posjetitelji – manji broj posjetitelja, koji temeljito ispituje izložbu s puno detalja i pažnje.</s><s>Tu skupinu uglavnom stvaraju učenici, koji vole provoditi vrijeme u takvom okruženju.</s>
<s>Po McKercher i duCrosu (2002) razlikujemo različite tipove kulturnih turista, koji se ne razlikuju samo prema bitnosti kulture, koja utječe na njihovu odluku o putovanju, več i na intenzivnost iskustva.</s><s>Razlikuju pet tipova: • Namjeren kulturni turist – kulturni turizam je primarni motiv za posjet destinacije i turist pri tome ima intenzivno iskustvo • Kulturni turist koji razgledava – kulturni turizam je primarni motiv, a iskustvo je pri tome manje intenzivno</s>
<s>• Osjetljiv kulturni turist – ne putuje iz kulturnih razloga, več s prisutnošću doživljava intenzivno kulturno turističko iskustvo • Povremeni kulturni turist – kulturni turizam se pokazuje kao slab motiv za putovanje pri čemu je iskustvo lošije</s>
<s>• Kulturni turist s prilikom – ne putuje iz kulturnih razloga, no ništa manje ne sudjeluje kod aktivnosti, ali iskustvo nije intenzivno Kulturni turizam</s>
<s>Kulturni turizam je složen proizvod, koji obuhvaća putovanje ljudi izvan stalnog mjesta boravka s ciljem prikupljanja novih informacija i doživljaja kojima se zadovoljavaju njihove kulturne potrebe.</s><s>Postoje različite definicije koje opisuju kulturni turizam u različitom kulturnom okruženju, najčešće uključuje posjete kulturno-povijesnim znamenitostima,</s>
<s>Kulturna baština predstavama, festivalima, crkvama i samostanima te tematske rute i puteve.</s><s>Glavni motiv posjeta kulturnim atrakcijama i događanjima su želja da se nešto nauči o tom kraju, kultura i baština, imidž nekog događaja, znatiželja te kvalitetno iskorištavanje vremena s obitelji i prijateljima.</s><s>Svjetski trendovi u kulturni turizam uvrštavaju i kreativni turizam, koji se može doživjeti kroz sudjelovanje u kreativnim procesima kroz različite radionice i tečajeve (Kulturni-turizam.com, b. d.).</s><s>Od davnina se kultura i turizam prožimaju (Demonja, 2005), kada se osmisli kvalitetan kulturni proizvod to dovodi do obogaćivanja osnovnih proizvoda u turizmu što implicira poboljšanje imidža određene destinacije te naravno veći interes različitih skupina turista pa prema tome povećanu potrošnju i produljenje vremena boravka u destinaciji.</s><s>S druge strane kultura od turizma dobiva dodatne izvore prihoda, proširuje se tržište i otvaraju novi sadržaji za posjetitelje, uz kvalitetno upravljanje kulturni potencijali uvelike mobu obogatiti turističku ponudu svake destinacije.</s><s>Provedena su mnoga istraživanja u vezi kulturnog turizma u Hrvatskoj, jedno od njih u svojem radu komentiraju i autori Boranić Živoder, Tomljenović i Čorak (2011).</s><s>Turisti su s hrvatskim kulturnim turizmom uglavnom zadovoljni što se tiče atrakcija i događaja, no iskazuju nezadovoljstvo pri organizaciji dolazaka, smatraju da se teško dobivaju informacije o mjestima odvijanja kulturne turističke ponude, također se neki od prigovora turista odnose i na prometnu signalizaciju vezanu uz kulturna dobra i spomenike.</s><s>Smatra se da se uz pomoć Europske unije u novije vrijeme intenzivno radilo na otklanjanju ovih zamjerki turista.</s><s>Svjetski trendovi uz bok kulturnom turizmu uvrštavaju i kreativni turizam gdje se sudjelovanjem na kreativnim radionicama može na tradicionalan način prikazati nastajanje pojedinih kulturnih dobara i aktivnostima zabaviti turiste pružajući im jedinstveno i nezaboravno iskustvo.</s><s>Projekt pod nazivom ''Trans-turizam: integrativni pristup proučavanju transformativne uloge turizam u 21. stoljeću'' pod vodstvom Instituta za turizam s trajanjem od 48 mjeseci od 1. studenog 2014. do 1. studenog 2018 imao je sljedeći cilj: ''proučiti potencijalno transformativnu ulogu turizma u stvaranju odgovornijeg ekonomskodruštvenog sustava te razviti modele turističke prakse koji će potencirati takvu njegovu ulogu''.</s><s>U projektu se spominju kulturni kreativci kojeg su opredjelili autori Ray i Anderson 2000. godine, a sam pojam govori o segmentu iz zapadnog društva koje se razvilo izvan standarda ''modernisti protiv konzervativaca.</s><s>Kulturni kreativci vole i brinu se o prirodi, osviješteni su s problemima planete, prirodaju pažnju pri održavanju odnosa, vole pomagati drugima, žele pripomoći kod stvaranja uspješnijeg načina života, vole učiti o drugim kulturama, itd. (Transtourism.com, b. d.).</s><s>Kultura dakle izravno utječe na turizam te postaje jedan od najvažnijih motiva turističkih putovanja.</s><s>Mnogi autori teorije o turizmu smatraju da kulturni turizam potražuje segment potrošača, koji je veće platežne moći te manji po veličini.</s><s>Ako je turistička destinacija orijentirana upravo na kulturni turizam prema ovoj teoriji smatra se da se uz manji broj turista mogu ostvariti velike financijske koristi.</s><s>S obzirom da masovni turizam može negativno utjecati na kulturno nasljeđe, ovaj segment potrošača je izuzetno poželjan.</s><s>Nadalje, ti turisti očekuju autentično iskustvo što ugrožava i inkomodira lokalno stanovništvo zbog čega se poduzimaju mjere stvaranja kulturnih zbivanja samo za turističku potrošnju.</s><s>Iako su ti sadržaji i manifestacije izvedeni nisu potpuno autentični oni se prilagođavaju potrebama turista bez da ometaju domicilno stanovništvo.</s><s>Kultura može biti i primarni i sekundarni motiv putovanja turista, te može biti dodatni element proizvoda u masovnom turizmu.</s><s>Možemo zaključiti da je korištenje kulturnih resursa različito sa samim tim se i ponuda mora pripremati na različite načine i oblike.</s><s>Turisti kojima je kultura primarni cilj putovanja putuju prvenstveno zbog kulturne ponude određene turističke destinacije, može se reći da se kultura kao turistička ponuda konzumira relativno brzo, ovakvi turisti često su uključeni u širu ponudu putovanja kroz više destinacija i različitih krajeva.</s><s>Nadalje turisti kojima je kulturni turizam sekundarni motiv putovanja su najčešće oni koji putuju zbog posla, kongresa ili nekih drugih primarnih motiva, a kulturnu turističku ponudu konzumiraju tokom svog boravka u određenoj turističkoj destinaciji (Pančić Kombol, 2006).</s><s>U Hrvatskoj se nalazi 6 UNESCO lokaliteta od ukupno 173 u cijeloj Europi.</s><s>Imamo mnogo muzeja i galerija, ali i blago arheoloških nalazišta i kulturno-povijesnih znamenitosti pa čak i kulturnih događaja i festivala.</s><s>Vrijednost kulturnog turizma se ne mjeri samo brojevima.</s><s>Ono povećava i podiže imidž cijele destinacije te potiče turista na ponovni posjet, a ujedno otvara nove tržišne segmente.</s><s>S turizmom kultura dobiva dodatne prihode, a širenje samog tržišta nove segmente posjetitelja.</s><s>Tako se postiže bolji imidž kulture u cijelosti (Poslovni.hr, 2008).</s><s>Kulturni turizam se očituje u kvaliteti cjelokupne ponude turističke destinacije pri čemu kulturni resursi nude duhovno blagostanje i sjećanje na turističku destinaciju.</s><s>Posjet muzejima, odlazak na predstave ili priredbe upotpunjuje doživljaj svakog turista te mu omogućava stvoriti potpuniju sliku o zemlji, regiji ili mjestu.</s><s>Kultura čini osnovu turističkom proizvodu mnogim zemljama kao i jedan od glavnih razloga zašto posjećuju.</s><s>Kulturni turizam sastoji se od podosta elemenata, koji čine turističko tržište, a pod time se među ostalim. smatra posjet povijesnim atrakcijama i destinacijama te prisustvovanje tradicionalnim festivalima (Swarbrooke i Horner, 2003).</s>
<s>Hrvatska je zemlja izuzetno bogata povijesnim ostacima diljem svog teritorija.</s><s>U kulturnoj baštini Hrvatske mogu se vidjeti spomenici arhitektonskih građevina globalnih značaja kao katedrale, drevni trgovi, razne tvrđave i dvorcevi.</s><s>Sve od navedenog nudi još i popratni sadržaj, koji je u službi ispunjavanja želja i iskustva turistima.</s><s>Važno je napomenuti i da se čak pet spomenika kulturne baštine u hrvatskoj nalazi na popisu UNESCO-a kao svijetski spomenici kulturne baštine (Camping.hr, b. d.): • Dioklecijanova palača i srednjovjekovni Split • Stari grad Dubrovnik</s>
<s>• Venecijanski obrambeni sustav 16. i 17. stoljeća • Iskonske i drevne bukove šume Karpata i drugih regija Europe Ministarstvo kulture Republike Hrvatske govori sljedeće: "Kulturna baština, materijalna i nematerijalna, zajedničko je bogatstvo čovječanstva u svojoj raznolikosti i posebnosti, a njena zaštita jedan je od važnih čimbenika za prepoznavanje, definiranje i afirmaciju kulturnog identiteta."</s>
<s>UNESCO (2017a) opisuje kulturnu baštinu kao nasljeđe fizičkih artefakata i nematerijalnih atributa grupe ili društva koji su nasljeđe iz prošlih generacija, a očuvani su za korist budućih generacija da bi razumjeli svoju prošlost.</s><s>Da bi se privuklo turiste mora se doprijeti do njihove emoticije odnosno stvoriti od turističke ponude brand u mislima turista.</s><s>Kulturna muzejska ponuda vrlo je slična i teško se istiće u moru sličnih.</s><s>Potrebno je mnogo pažnje posvetiti promociji muzeja i kulturne baštine da bi ona specifičnošću i atraktivnošću postala brand u očima turista Sam pojam kulturna baština zapravo obuhvaća široku paletu kulturnih dobara svrstanih u materijalnu i nematerijalnu skupinu kao što se već spomenulo u početku ovog odlomka.</s><s>Materijalna kulturna baština obuhvaća pokretna kulturna dobra kao što su: slike, novčići, skulpture, rukopisi, knjige, razna umjetnička djela, dokumenti, pisma, arheološki nalazi, filmovi.</s><s>Također obuhvaća i nepokretnu kulturnu baštinu poput spomenika, arhitekture, arheoloških nalazišta, građevina, povijesnih lokaliteta, spomenika i artefakta.</s><s>Nadalje imamo kategoriju podvodne kulturne baštine u koju pripadaju olupine brodova, podvodne ruševine, i gradovi.</s><s>Nematerijalna kulturna baština su usmene tradicije, izvedbe, umjetnosti, obredi i slično.</s><s>Prirodna baština obuhvaća prirodna nalazišta s kulturnim aspektima kao što su kulturni pejzaži, fizičke, biološke ili geološke formacije.</s><s>U kulturnu baštinu ubrajaju se i ratni spomenici odnosno spomenici na oružane sukobe (UNESCO, 2017b).</s><s>U kulturnu baštinu ubrajamo sljedeće turističke resurse (Čavlek, Bartoluci, Prebežac i • Kulturno - povijesni turistički resursi - ostaci prošlih civilizacija, napredak tehnologije kroz povijest, spomenici i pojedini objekti, urbanističke cjeline, umjetnička stvaranja u raznim granama umjetnosti; • Etnosocijalni turistički resursi - ova grupa turističkih resursa obuhvaća spektar materijalne i duhovne kulture jednog naroda, sve što čini život jednog naroda;</s>
<s>• Umjetnički turistički resursi - spomenici iz kulturnog razvoja nekog naroda te suvremena dostignuća u arhitekturi, likovnoj, glazbenoj i kazališnoj (opernoj, operetnoj, beletnoj, dramskoj) umjetnosti; • Manifestacijski turistički resursi - manifestacije kao i spomenici prikazuju kulturu nekog naroda, često prikazuju običaje i načine na koje su ljudi funkcionirali i zabavljali se u prošlim vremenima, održavaju se najčešće tradicijski;</s>
<s>• Ambijentalni turistički resursi - u ovu skupinu pripadaju manje ili veće prostorne cjeline koje je stvorio čovjek svojim radom i umijećem, a koje su svojim izgledom, tehnikom izvedbe ili funkcijom za turiste posebno privlačne.</s>
<s>Muzej (Enciklopedija.hr, b. d.) kao zgrada dobiva ovaj naziv od starogrčkog musio: što znači sjedište Muza.</s><s>Muzeji su u helenističko doba bili mjesta gdje su se sastajali umjetnici i znanstvenici.</s><s>Krajem srednjeg vijeka muzej kao naziv zapravo s počinje upotrebljavati za ono što se upotrebljava i danas, zgradu unutar koje su pohranjeni i izloženi različiti kulturno-povijeni spomenici, ili predmeti umjetničke vrijednosti.</s><s>U današnje vrijeme se u muzejima dakle izlažu, čuvaju i proučavaju zbirke različitih starina, umjetnina, prirodnoznanstvenih, tehničkih i sličnih predmeta.</s><s>Za zgrade sličnih sadržaja upotrebljavaju se još i pojmovi galerija (za veće zbirke slika i kiparstva) i kabinet (za zbirke grafika, novca i medalja).</s>
<s>ICOM je 1946. definirao muzej na sljedeći način: „Muzej je svaka javna ustanova koju čine zbirke umjetničkog, tehničkog, znanstvenog, povijesnog ili arheološkog materijala“.</s><s>Kako se rad muzeja kroz godine razvijao tako je ICOM nadogradio svoju definiciju koja je upisana u Statut ICOM-a i predstavljena na 21.</s><s>Generalnoj konferenciji održanoj u Beču 2007. godine, definicija glasi: „Muzej je nekomercijalna, svaka javna ustanova u službi društva i njegova razvoja, koja je otvorena javnosti, i koja u svrhu proučavanja, obrazovanja i zadovoljstva, nabavlja, čuva istražuje, komunicira s publikom i izlaže materijalna svjedočanstva o ljudima i njihovoj okolini“.</s><s>U 17. i 18. stoljeću posjet muzeju bio je više povlastica odabranih, a ne pravo svih.</s><s>Od posjetitelja se očekivalo divljenje, a ne da budu kritična nastrojenost.</s><s>U to vrijeme se sve promijenilo.</s><s>Danas je uživanje u kulturnim dobrima jedno od normalnijih ljudskih prava.</s><s>Posjetitelji svih muzeja u konačnici žele isto (Klarić, Laszlo i Nevidal, 2011): da ih se poštuje kao osobe,</s>
<s>EVE Museography (2015) govori kako izraz muzej označava ustanovu ili mjesto koje je osmišljeno za odabir, proučavanje i prikazivanje materijalnih i nematerijalnih zapisa o čovjeku i njegovoj okolini.</s><s>Oblici i funkcije muzeja tijekom povijesti su znatno varirali.</s><s>Njihovi sadržaji su raznoliki, kao i misija, način rada i upravljanje.</s><s>Prema Zakonu o muzejima za muzej i samu djelatnost govori sljedeća definicija; "muzejska djelatnost: nabavka, sabiranje, zaštita, istraživanje, komuniciranje i izlaganje u svrhu proučavanja, edukacije i uživanja civilizacijskih, kulturnih materijalnih i nematerijalnih i prirodnih dobara te njihova stručna i znanstvena obrada i sistematizacija u zbirke, trajna zaštita muzejske građe, muzejske dokumentacije i muzejski prezentiranih baštinskih lokaliteta i nalazišta, te njihovo interpretiranje i prezentiranje javnosti putem različitih komunikacijskih oblika u stvarnom i virtualnom okruženju" (Narodne novine, 2015).</s>
<s>Muzeji su kroz povijet osnivani u različite svrhe: neki su služili kao rekreacijski centri, drugi kao znanstveno obrazovni prostori, njihova zadaća bila je doprinjeti kvalteti života područja na kojem se nalaze, privući ljude u neki prostor.</s><s>U novije vrijeme uloga muzeja se malo preoblikovala jer oni sada služe da bi se privuklo turiste u neku regiju, da bi se promicao ponos ili nacionalističko nastojanje, prenjeli idološki koncepti i prikazao način života i funkcionairanja u prošlosti.</s><s>Uzevši u obzir da je uloga muzeja raznolikog karaktera zaključuje se da se oni razlikuju po obliku, sadržaju i funkciji, dok ih veže zajednički cilj, a to je očuvanje i interpretacija određenih materijalnih aspekata kulturne svijesti društva (Britannica.com, b. d.).</s><s>U novije vrijeme obogaćuju se ponude unutar muzejskih prostora te se modernizacijom istih pokušava privući veći broj posjetitelja različitih profila.</s><s>Neki od trendova, koji su se pojavili u to novije vrijeme, navode su u nastavku (Medium.com, 2019): • Pojava hrane u muzejima, restorani sa raznim ponudama, specijaliziranom hranom primjerice za vegetarijance, celijahičare, ali i uobičajnom ponudom najpoznatijih svijetskih (brzih) jela;</s>
<s>• Galerija odnosno gornji katevi muzeja pretvaraju se u više od samog izložbenog prostora, postaju galantna mjesta na kojima se ljudi mogu okupljati, razgovarati, družiti, uživati u međusobnim razgovorima; • Muzeji također postaju mjesta gdje se objavljuju izjave vezane uz izazove lokalnih i globalnih problema, prema istraživanju pokazalo se da se uprvao u muzejima kroz izjave govornika dobivaju najtočniji (najistinitiji) podaci o aktualnim temama lokalne i globalne zajednice.</s><s>Primjerice u muzeju Tenement, koji je povijesno mjesto s fokusom na europske migracije iz 19. stoljeća, prenosile su se informacije o izbjeglicama Meksiko – SAD; • Muzeji postaju pouzdana mijesta i sigurni prostori.</s><s>Uzimajući u obzir premisu da je znanje moć, smatra se da bi muzeji trebali imati veliku moć utjecaja na činjenice i točnost istih.</s><s>Javnost očekuje da muzej ima dobru reputaciju, da bi se smatrao važnim mjestom za posjetu;</s>
<s>• Umjetna inteligencija sve se više uvlači i u ovu sferu društvenog života, muzejski profesionalci nemoraju se bojati za svoj posao jer ništa nemože zamjeniti njihovu prisutnost, ali ju može nadopuniti proširenom stvarnosti.</s><s>Primjerice u današnj vrijeme imamo holograme poznatih ličnosti, najpoznatijih povijesnih umjetnina i slično.</s><s>Nedavno je Prirodoslovni muzej u Los Angelesu bio domaćin 6-minutne VR podvodne ekspedicije.</s><s>Iskustvo dopušta posjetiteljima da "plivaju" bez potrebe za podvodnom opremom za disanje.</s><s>Ovaj je primjer sjajan način da se potaknetu misli posjetiteljima i stekne uporište u rastućoj STEAM inicijativi; • Zbog jeftinog genetskog testiranja i digitalizacije osobnih podataka, tisuće ljudi razvijaju duboko zanimanje za obiteljske crte u prošlosti.</s><s>2018. godine Ancestry.com objavio je da je testirao preko 7 milijuna ljudi.</s><s>Ova genealoška eksplozija izvrsna je prilika za stvaranje održivog programiranja i izložaka vezanih za podrijetlo zajednice;</s>
<s>• Posječenost muzejima opada, ukupno gledano, sedam najvećih Londonskih umjetničkih institucija doživjelo je pad broja članova od 26 milijuna u 2014. na 24,7 milijuna u 2017. godini.</s><s>Voditelji pametnih muzeja uviđaju čiinjenicu da moraju postati privlačniji široj javnosti.</s><s>Tako je primjerice muzej Newfild povećao broj posjetitelja drastično uvodeći kombinaciju umjetnosti, prirode, i pivskog vrta.</s><s>Također primjer u Hancook Shaker Villagea uvedene su večere koje se pripremaju direkno s farmi, također je osmišljen program joge s kozama u seoskom muzeju;</s>
<s>• Ako je prosječni posjetitelj vašeg muzeja stariji od 60 godina, vaš će se muzej i dalje suočavati sa pitanjima posjećenosti i angažmana.</s><s>Kao zakon prirode, starija se publika svakim danom smanjuje, a muzeji se trebaju razvijati usredotočujući se na mlađe posjetitelje.</s><s>Način na koji se to može postići je svakako uključenost u društvene mreže interaktivno.</s>
<s>Segmentacija tržišta je proces podjele tržišta potencijalnih kupaca na grupe ili segmente, temeljen na različitim karakteristikama.</s><s>Stvoreni segmenti sastavljeni su od potrošača. koji će odgovarati na slične marketinške strategije i dijele svojstva poput sličnih interesa, potreba ili lokacija.</s><s>Segmentacijom tržišta se marketing može prilagođavati odabranom segmentu i na taj način bi se postigli bolji rezultati, odnosno dopiranje informacija o turističkoj destinaciji prema više turista, koji se nalaze u željenom segmentu Sve veći rast turizma poprima i različite oblike turizma gdje sudjeluju različiti tipovi putnika, koji traže široku paletu raznolikih turističkih proizvoda.</s><s>Zbog toga se zahtjeva različit pristup u prodaji, pružanju usluga i pripremanju proizvoda.</s><s>Nije toliko važno što će pojedini turist vidjeti već je važno kako će to doživjeti, jer se iskustvo turističke destinacije u oćima turista bazira na onom što očekuje prije dolaska na destinaciju, s onim što mu je bilo isporučeno u destinacije te tako odlučuje je li iskustvo dobro ili loše te na taj način donosi odluku da li će se vratiti na tu određenu destinaciju.</s><s>Kvalitetna usluga i kvalitetna isporuka te vrijednosti može dovesti do zadovoljstva turista koje može dovesti i do lojalnosti.</s><s>Zbog toga je poželjno marketing prilagoditi određenim segmentima da bi se što kvalitetnije uočile njihove potrebe i realizirale njihove želje Pojavljuje se velik broj segmentacija ili podpodjela koje su korisne kod planiranja.</s><s>Međutim osnovni zadatak kod segmentacije je identifikacija ''specifičnih grupa'' unutar putnika koji su zainteresirani za jednak tip proizvoda ili usluga.</s><s>Od takve grupe se očekuje da bude dovoljno velika da opravda posebni marketing ili proizvod da bi se pristup grupi uopće isplatio (Lickorish i Jenkic, 2006, str. 198).</s><s>U nastavku nabrajamo varijable prema Božić (2008) koje su bitne kod segmentacije čitavog tržišta:</s>
<s>3. Psihografske: društveni sloj, način života, osobna obilježja; 4. Ponašanje potrošača: okolnosti potrošnje, tražene koristi, status potrošača, privrženost, faza spremnosti, stav prema proizvodu.</s><s>Kako bi se slikovitije objasnio proces segmentacije na sljedećoj slici (slika 1) navedeni su koraci u segmentaciji, odabiru ciljnog tržišta i pozicioniranju.</s><s>Slika 1: Koraci u tržišnoj segmentaciji, odabiru ciljnog tržišta i pozicioniranju Izvor: Kotler, 2011</s>
<s>Segmentacija tržišta u turizmu koristi se kao predložak, vodilja na koje segmente turista se treba više orijentirati, kako upravo tim segmentima predstavljati turističku ponudu destinacije, kako ih privući, preko kojih medija i načina oglašavanja najlakše doprijet upravo do tog segmenta turista te napokon prilagođavanje i obogaćivanje sadržaja turističke ponude upravo tom zainteresiranom segmentu.</s><s>Najčešće se pri segmentaciji tržišta koristi demografska odnosno segmentacija prema dobi.</s><s>S obzirom na dob turista, turizam možemo svrstati u sljedeće kategorije koje opisujemo ispod (Petrić, 2007):</s>
<s>Dječji turizam je kategorija u koju se ubrajaju osnovnoškolski izleti, različiti aktivnosti za djecu koje se obavljaju najmanje 160 kilometara izvan mjesta stanovanja, mora se napomenuti da dječiji turizam zahtjeva stručni nadzor.</s><s>Turizam za mladež je kategorija koja obuhvaća primjerice turistička putovanja srednjoškolskog uzrasta, putovanja različitih klubova i oganizacija mladih.</s><s>Smatra se da ova skupina turista ne treba nužno stalan nadzor stručnih osoba.</s><s>Ova kategorija tokom putoavanja ostavaruje veliki broj sportskih, zabavnih i edukativnih aktivnosti Obiteljski turizam je kada članovi obitelji putuju zajedno.</s><s>Za ovu kategoriju turist ponuda mora biti raznolika jer se razlikama u godinama, odnosno generacijski, javljaju različiti motivi putovanja.</s><s>Da bi se privukla ova kategorija turista, turistička ponuda mora biti takva da zadovolji potrebe svih članova obitelji od onih najmanjih, mladih, ljudi srednje dobi te onih treće dobi o kojima će se pisati u nastavku U turiste treće dobi svrstavaju se starije osobe koje putuju u parovima, samostalno ili u grupama.</s><s>Ova vrsta turista u ponudi očekuje aktivnosti koje prate njihove navike i životni ritam.</s>
<s>Na slici broj 2 možemo vidjeti i drugi oblik segmentacije tržišta, koji se svrstava prema bivehioralnim, psihografskim i profilnim varijablama.</s>
<s>Kod posjetitelja je bitno identificirati motivaciju zbog koje posjećuju muzej.</s><s>Svaki segment ima različit cilj te tako dolaze u muzej s različitim željama i očekivanjima koje treba uzeti u obzir.</s><s>Ne možemo znati sve pa čak ni pobrojati njihova zanimanja, ali možemo dio toga saznati kroz ankete, razgovore ili promatranja.</s><s>Bitno je surađivati s posjetiteljima i staviti se u njihovu ulogu.</s><s>Sva njihova zanimanja i očekivanja je potrebno na kraju uskladiti s misijom muzeja (Klarić, Laszlo i Nevidal, 2011).</s><s>U nastavku nabrajamo samo neke od prednosti koje nam daje segmentacija tržišta (Marketingfancier.com, 2016):</s>
<s>• efikasno utvrđivanje potreba i interesa • uvid u razlike među kupcima/posjetiteljima s omogućavanjem usklađivanja potreba i želja</s>
<s>Kako bi se stvorila korisna i učinkovita muzejska izložba, svi njeni tvorci, dizajneri i kustosi moraju biti dobro upoznati s ciljnom skupinom.</s><s>Bez razumijevanja ciljeva publike izložba ne može uspjeti jer neće moći komunicirati s posjetiteljima i poticati njihov interes.</s><s>Može se reći da je svaki značajan autor, koji piše o personalizaciji muzejske izložbe stvorio vlastiti sustav klasifikacije posjetitelja.</s>
<s>Kako bi potencijalnim turistima mogli predstaviti ono što mogu pronaći u jednoj turističkoj destinaciji potrebno je to prikazati kroz turističku ponudu, a što je turistička ponuda saznat ćemo u nastavku ovog poglavlja.</s><s>Turistička ponuda je sveukupnost usluga koje se nude unutar neke područja koje nazivamo turističko tržište.</s><s>Tržište je mjesto na kojem se sreću ponuda i potražnja roba i usluga, opće poznata definicija koju svi koristimo.</s><s>Tržište se sagledava kao mehanizam gdje</s>
<s>(prodavača/destinacije, zemlje) formiraju i određuju cijene pojedinih ili grupiranih proizvoda.</s><s>Ovisno o količini i vrsti proizvoda na tržištu javlja se konkurencija (Nikolić, Turistička ponuda obuhvaća prirodne ljepote, kulturnu baštinu tog kraja, svu infrastrukturu potrebnu za ugošćavanje i zabavljanje turista.</s><s>Turisti očekuju ugodnu atmosferu, pristojno ponašanje lokalnog stanovništva kao i radnika u turizmu Turistička ponuda može se objasniti i kroz sustav distribucije u turističkoj analizi.</s><s>Distributivni sustav je taj koji omogućuje da turistička ponuda bude dostupna turistima.</s><s>Uzevši u obzir da je turizam nematerijalni proizvod, odnosno usluga, informacije su zapravo jedina stvar na temlju koje potencijalni tursti odlučuju o dolasku u pojedinu turističku destinaciju, odlučuju isprobavanje upravo te konkretne turističke ponude.</s><s>U distribuciji turizma ističu se četiri komponente, odnosno četiri glavna resursa, koji privlače turiste; prirodni, ljudski, tehnološki i kulturni resursi (Magaš, Vodeb i Zadel, Turistička ponuda (Lumen5plus.net, b. d.) predstavlja količinu robe i usluga koja se nudi turistima na određenom turističkom tržištu, u određeno vrijeme i po određenoj cijeni.</s><s>Kod oblikovanja turističke ponude utječu čimbenici koji su prikazani na slici 3. Slika 3: Čimbenici utjeca na oblikovanje turističke ponude Ponuda i potražnja su te koje pokreću procese na turističkom tržištu u pojedinoj destinaciji u određenom vremenu.</s><s>Svaka destinacija posjeduje specifične resurse prema kojima kreira svoju turističku ponudu te oni služe kao oslonac za razvoj turizma u toj destinaciji.</s><s>Primjeri resursa u turističkoj destinaciji su: prirodna bogatstva i ljepote, kulturna baština, sezonska obilježja destinacije, manifestacije i slično.</s><s>Kada se govori o turističkim tržištima važni pojmovi su emitivno i receptivno turističko tržište.</s><s>Na emitivnom turističkom tržištu nalazi se veća količina potražnje od strane turista, dok je receptivno turističko tržište ono na kojem je koncentrirana turistička ponuda.</s><s>Turistička ponuda smatra se dijelom turističkog tržišta na kojem se turistima nude, odnosno prodaju robe i usluge pomoću kojih turisti zadovoljavaju svoje potrebe u funkciji osoba koje putuju zbog novih iskustava.</s><s>Nadalje turistička potrošnja je sumiranje svih sredstava koje pojedini turist, osoba potroši prilikom pripreme putovanja, na sam put, svoj smještaj unutar turističke destinacije i naravno sva ostala potrošnja na robe i usluge koje konzumira za svoje vrijeme boravljenja u turističkoj destinaciji.</s><s>Uobičajeno je da se kroz gospodarstvo mjeri domaća turistička potrošnja z razliku od inozemne (Ravlić, Da bi se privuklo turiste potrebno je kvalitetno i kontinuirano ulaganje u marketinške aktivnosti koje prenose informacije o ponudi turističke destinacije postojećim i novim potencijalnim turistima.</s><s>Kako bi se stvorio dobar turistički proizvod vezan uz bilokoji muzej potrebno je na početku postaviti sljedeća pitanja (Gajski, Klarić, Laszlo, Nevidal i Pintarić, 2011):</s>
<s>• Može li muzej pridonijeti boljoj interpretaciji grada i kulturnih dobara? • Može li u kojoj mjeru muzej sudjelovati u identitetu neke zajednice i može li tom identitetu dodati neke vrijednosti?</s>
<s>• Koja zadovoljstva može turistima pružiti muzej? • Što muzej pruža svakom segmentu posjetitelja? • Kakva je dobrodošlica?</s>
<s>Grad Krapina kao središte Krapinsko-zagorske županije je danas kulturno, političko i upravno središte.</s><s>Krapinsko-zagorska županija obuhvaća prostor od 1264 km² gdje živi oko 150. 000 stanovnika.</s><s>Sam grad, koji se nalazi na slici 4 zauzima površinu od 48 km² te graniči s 5 općina u županiji.</s><s>Područje samog grada Krapine broji oko 13. 000 stanovnika gdje se pojavljuju industrijske grane tekstila i konfekcije, proizvodnje stambenih kontejnera i kalijevih peći, stiropora, elektroinstalacijskih materijala iz plastičnih masa i objekata uz veliki udio zanatskih radova.</s><s>U posljednje vrijeme pojavljuju se novi poslovni i trgovački prostori, nude se intelektualne usluge, marketinški i projektni biroi, pravne i financijske usluge, medicinske i zubarske usluge te zanati poput frizera, kozmetičara, fotografa i drugo (TZG-Krapina.hr, b. d.).</s><s>Slika 4: Položaj grada Krapine na karti KZŽ Izvor: Projekti.eu, 2019</s>
<s>Szabo (2004) u ''Krapina – grad povijesti i kulture'' Krapinu svrstava pod središnji, najstariji i najveći grad u Krapinsko-zagorskoj županiji, koji se nalazi na samom sjeverozapadu Republike Hrvatske.</s><s>Veliku prednost gradu prirodaje povoljan prometni položaj koji spaja Krapinu sa središnjom Hrvatskom, Slovenijom i Austrijom što daje prednost turističkom tržištu.</s><s>Klimatska obilježja Krapinu svrstavaju u područje kontinentalno-humidnog tipa klime, koji karakteriziraju umjereno topla ljeta s kišovitim i hladnim zimama.</s>
<s>U grafu ispod prikazan je broj dolazaka u grad u razdoblju od 2015. – 2019. godine te možemo primjetiti kako iz godine u godinu broj sve više raste što je dodatan plus za turizam Krapine.</s>
<s>Također raste i broj noćenja, koji je prikazan u grafu broj 2, a to možemo zahvaliti unaprijeđenju u turističkom poslovanju, otvaranju novih smještajnih kapaciteta i znamenitosti u cijeloj županiji.</s>
<s>Broj posjetitelja prikazan na grafu 3 odnosi se na MKN, Muzej Ljudevita Gaja i Galeriju grada Krapine.</s><s>Osim navedenog veliki broj posjetitelja privlače i sakralni objekti na području grada koje smo naveli i opisali nakon sljedeća dva grafa..</s><s>4551</s>
<s>Grad Krapinu su u 2018. godine posjetili mnogi inozemni turisti i ostvarili 4.436 noćenja, a najviše ih je došlo iz Poljske, Njemačke i Češke, a nešto manje od 300 dolazaka ostvarili su Slovenci, BiH, Austrijanci, Nizozemci, Španjolci, Australci, SAD i Danci što je vidljivo iz grafa.</s>
<s>Srčeko, App Sara, OPG App Papeš, Studio app Pod orehom i App Lara (Putovnica.net, Što se tiče kulturno-povijesnih znamenitosti, Krapina ih broji nekoliko koje su poznate u državi i izvan, a mi smo ih nekoliko izdvojili te ćemo ih u nastavku predstaviti.</s><s>Muzej Ljudevita Gaja je muzej koji se nalazi u rodnoj kući Ljudevita Gaja i otvoren je 1966. godine.</s><s>U Muzeju je izložen namještaj iz njegova vremena, slike, portreti, fotokopije njegovih rukopisa, tiskanih tekstova, knjiga, brošura, časopisa i novina koje je izdravao.</s><s>Prisjetimo se kako Gaj 1835. godine pokreće prve novine na hrvatskom jeziku zvane Novine horvatzke s prilogom Danica Horvatska, Slavonska i Dalmatinska Župna crkva Sv. Nikole je crkva koja se prvi puta spominje 6.7.1311. godine.</s><s>Prije današanje crkve bila je podignuta stara župna crkva gotskog stila, no o njoj se malo zna.</s><s>Danas crkva čuva vrijedan inventar poput zlatarskih predmeta iz 17. i 18. stoljeća, orgulje i drugo.</s><s>U crkvi se Krapinčani krste, vjenčavaju, pohađaju malomisna slavlja i mise zadušnice (Krapina.hr, 2019b).</s>
<s>Franjevački samostan i crkva Sv. Katarine.</s><s>Crkva je izgrađena 1657. godine, a pored nje i samostan.</s><s>Franjevci su se bavili duhovnom djelatnošću, ljekarništvom i njegovanjem bolesnika.</s><s>U samostanu se nalazi zbirka utemljena 1650. godine, a među tom zbirkom vrijedno je spomenuti tri inkunabule.</s><s>U crkvi se održavaju koncerti uglavnom duhovne glazbe (Krapina.hr, 2019b).</s>
<s>Crkva Majke Božje Jeruzalemske najpoznatija je krapinska crkva koja se nalazi na Trškom Vrhu.</s><s>Izgrađena je u 18. st. te predstavlja jednu od ljepših baroknih crkava na ovom području.</s><s>Oko crkve nalazi se cinktura u obliku osmerokuta gdje se u svakom kutu nalazi mala kula za kapelicu.</s><s>Crkva posjeduje jedinstven primjerak orgulja iz 18. st.</s><s>Tijekom cijele godine u sklopu crkve provode se razna događanja, uglavnom proštenja Kako bi turistička djelatnost u gradu tekla po zadovoljivoj mjeri, tu su dvije vrlo bitne organizacije koje se brinu o tome.</s>
<s>ZARA – Zagorska razvojna agencija osnovana je 19. travnja 2018. godine.</s><s>Osnovala ju je KZŽ u svrhe obavljanja poslova regionalnog koordinatora te za poslove poduzetničke potporne institucije za područje čitave županije.</s><s>ZARA ima tri glavne dimenzije poslovanja: 1. politika regionalnog razvoja, 2. jačanje cijelokupnog društvenoekonomskog razvoja sukladno strateškim planovima KZŽ, 3. aktivnosti međunarodne TZG Krapina – turistička zajednica grada Krapina osnovana 24. veljače 2010. godine sa sjedištem u Krapini.</s><s>Zadaci zajednice su sljedeći: ,,promoviranje turističke destinacije na razini grada samostalno i putem udruženog oglašavanja, upravljanje javnom turističkom infrastrukturom danom na upravljanje od strane grada, sudjelovanje u definiranju ciljeva i politike razvoja turizma na nivou grada, poticanje optimalizacije i uravnoteženje ekonomskih i društvenih koristi i koristi za okoliš, izrada strateških i razvojnih planova turizma na području grada, redovito, a najmanje svaka 4 mjeseca, prikupljanje i ažuriranje podataka o turističkoj ponudi, smještajnim i ugostiteljskim kapacitetima, izdavanje turističkih promotivnih materijala, obavljanje informativnih poslova u svezi s turističkom ponudom, poticanje i organiziranje kulturnih, zabavnih, umjetničkih, sportskih i drugih manifestacija koje pridonose obogaćivanja turističke ponude'' i mnogo drugih.</s><s>Sve navedeno potrebno je zbog zadovoljavanja i unapređivanja boravka turista, promocije turizma i razvijanja svijesti o učincima turizma (TZG-Krapina.hr, 2010).</s>
<s>Muzej krapinskih neandertalaca slovi za jednog od novijih i najsuvremenijih hrvatskih muzeja.</s><s>Također, spomenik je paleoantropološkog lokaliteta u svijetu.</s><s>Današnji muzej otvoren je 27. veljače 2010. godine (Vukić, 2011).</s><s>MKN jedna je od ustrojbenih jedinica Muzeja Hrvatskog zagorja, koji su opća muzejska ustanova regionalne razine te broji sveukupno 5 ustrojbenih jedinica.</s><s>Nacionalna su ustanova osnovana 1992. godine pod pokroviteljstvom RH.</s><s>Nastali su s ciljem da se veće muzejske jedinice KZŽ povežu i da se omogući lakše upravljanje njima.</s><s>Uz MKN ostale jedinice su i Dvor Veliki Tabor u Desiniću, Galerija Antuna Augustinčića u Klanjcu, Muzej seljačkih buna u Gornjoj Stubici, te Muzej ,,Staro Selo'' u Kumrovcu (Horjan, 2010).</s><s>Mjesto gdje se nalazi MKN (Lončar Uvodić, 2015) okruženo je brdima Josipovac i Hušnjakovo.</s><s>Hušnjakovo je brijeg, koji označava jedno vrlo bitno mjesto te se nalazi kao lokalitet na svjetskoj karti paleontološke, antropološke, prirodne i kulturne baštine jer su se upravo tamo pronašli ostaci, koji upućuju na neandertalce.</s><s>Starost nalazišta seže do unazad oko 130. 000 godina gdje je prikupljena najveća zbirka ostataka neandertalskih kostiju s oko 900 ljudskih kostiju, oko 2. 400 životinjskih fosilnih ostataka i oko 1. 200 kamenog oruđa iz vremena starijeg kamenog doba.</s><s>Nalazište i njegova špilja prvi su zaštićeni paleontološki spomenik prirode u RH.</s><s>Iako se špilja zbog svog sastava davno urušila, lokalitet svojim mnogobrojnim ostacima i prirodom svjedoči upravo o onome što ćemo ispričati u nastavku ovog poglavlja.</s><s>Atraktivnost arhitekture i inovativnost postava MKN privukle su već na samom početku veliki broj posjetitelja.</s><s>U prvoj godini djelovanja Muzej je brojio preko 155. 000 posjetitelja.</s><s>Naziv i cijelokupni koncept postava osmislili su paleontolog Jakov Radovčić i arhitekt Željko Kovačić.</s>
<s>Poslanje MKN je također i poslanje MHZ koje prati inspirativna izjava (MHZ.hr, 2019a): ,,Poslanje Muzeja Hrvatskog zagorja jest razvoj svih segmenata muzejske djelatnosti na dobrobit društva i okruženja u kome djeluje.</s><s>Oslanjajući se na ICOM-ovu definiciju muzeja, brigom za kulturnu i prirodnu baštinu Hrvatskog zagorja Muzeji osiguravaju razmjenu informacija i protok znanja neophodan za razumijevanje čovjeka i društva.</s><s>Kompleksan ustroj muzeja omogućuje međusobnu razmjenu iskustva, vještina, znanja i ideja putem tog učenja kroz zajedništvo potiče se regionalni, nacionalni i internacionalni održivi razvoj.</s><s>Isticanjem ključnih vrijednosti i strateških ciljeva, sukladno karakteru svojih zbirki, Muzeju ostvaruju opću viziju i poslanje realizacijom godišnjih i višegodišnjih Strateški plan MHZ za razdoblje od 2016. do 2019. godine ističe opće i posebne ciljeve. • podizanje standarda kvalitete u akviziciji i čuvanju muzejske građe i spomenika kulture u kojima je ona smještena</s>
<s>• uvesti poboljšanja u upravljanju, aktivnije uključivanje zaposlenika u procese odlučivanja, sukladno tome provesti distribuciju odgovornosti i poboljšanje transparentnosti poslovanja</s>
<s>MKN je najznačajniji i najveći kulturni projekt grada Krapine.</s><s>Važan je za sam grad, hrvatsku baštinu pa tako i za svjetsku.</s><s>Samim otvorenjem Muzeja, Krapina je privukla različite segmente posjetitelja, od antropologa i muzeologa pa sve do turista i obitelji s djecom.</s><s>MKN je smješten u samu prirodu premda je i zamišljen tako da asocira na dom neandertalaca (Vukić, 2011).</s>
<s>Kneippovo lječilište i kupalište je prema Kneippovom nauku osnovao Janko Okić-Jereb 1903. godine.</s><s>Okića je u Krapinu zasigurno privukla povijest s prirodnim ljepotima i kulturnim nasljeđem.</s><s>Ispod samog nalazišta otvoreno je lječilište kojeg su zvali ljudi ''krapinske mrzlice'' (Lončar Uvodić, 2015).</s><s>Lječilište je bilo smješteno u novosagrađenoj prizemnici s visokimi potkrljovemgdje su se nalazile opremljene kabine za potrebe liječenja polijevanjem hladnom vodom.</s><s>Muški i ženski dio bio je odvojen sa sveukupno 13 kada od čega ih je 8 bilo za muškarce, a 5 za žene.</s><s>Osim hladnog kupališta nalazilo se i toplo kupalište sa ugljičnom kiselinom i omorikovom kupelji.</s><s>Ispred samog perivoja nalazila se livada te potočić.</s><s>Lječilište je bilo vrlo poznato pa su stoga dolazili ljudi iz svih krajeva što govori i Vinko Šafar u dijelu ''Album slika hrvatskih kraljeva'': ''Kneippovo lječilište u Krapini posjećuje nekoliko tisuća ljudi godimice iz svih krajeva monarkije''.</s><s>Lječilište na slici 5 bilo je otvoreno tijekom Prvog svjetskog rata, no u jednom dokumentu iz 1914. godine se navodi kako je bilo potrebno uklanjanje nedostataka, koji su uočeni nakon pregleda lječilišta (Lončar Slika 5: Kneippovo lječilište</s>
<s>1924. godine lječilišite je otkupio dr. Mirko Crkvenac.</s><s>Dr. Crkvenac je mnogo uložio u lječilište koje je godinu nakon i otvorio.</s><s>Bilo je tu dodatnih 5 soba, park oko zgrade, novi veliki otvoreni bazen i nove kabine.</s><s>No, nažalost sve to nije uspjelo privući posjetitelje pa se iz tog razlog Kneippovo lječilište zatvorilo 1930. godine.</s><s>Nakon zatvaranja se na inicijativu Doma narodnog zdravlja u Varaždinu otvorila školska poliklinika za rad na zaštiti školske omladine.</s><s>Nekoliko godina nakon zgrada je služila kao đački dom za potrebe djece palih boraca te je zgrada opet zatvorena (Lončar Uvodić, 2015).</s><s>A što se dalje događalo s bivšom zgradom Kneippovog lječilišta saznat ćemo u sljedećim poglavljima.</s>
<s>Dragutin Gorjanović Kramberger, poznatiji kao paleontolog, antropolog i geolog rođen 25. 10. 1856. godine u Zagrebu je sa svoje 42 godine otkrio nalazište krapinskog pračovjeka.</s><s>Kao mlad pokazivao je interes za fosile riba i biljaka.</s><s>Svoje fakultetsko školovanje provodi studirajući paleontologiju u Münchenu i Zürichu, zatim doktorira u Tübingenu.</s><s>1899. godine u Krapini među pješčanim naslagama pronašao je ostatke ljudskih fosilnih kostiju, životinja i kamenog oruđa.</s><s>Nakon pronalaska i dokaza o postojanju diluvijalnog čovjeka, Kramberger objavljuje mnoge radove, najznačajnija je monografija ''Diluvijalni čovjek iz Krapine u Hrvatskoj'' te vodi rasprave na tu temu.</s><s>Upravo zbog ovakvog uspjeha proglašen je utemeljiteljem svjetske paleoantropologije.</s><s>Tijekom svog života postao je počasni građanin grada Zagreba, Krapine i Karlovca, počasni doktor Sveučilišta u Zagrebu, počasni član Hrvatskog prirodoslovnog društva, a uz sve to primio je i razna priznanja.</s><s>Dragutin Gorjanović Kramberger umire 1936. godine Muzej evolucije</s>
<s>Za 1968. godinu (cijelokupan nastavak teksta je preuzet iz djela Lončar Uvodić, Kneippova zgrada: svjedok vremena od otkrića na Hušnjakovom brdu do danas, 2015) previđeno je rušenje Kneippove zgrade, no tadašnji načelnik za privredu Ferdo Kušec se tome usprotivio te je zajedno sa šumarima predložio da se u zgradi uredi Muzej evolucije.</s><s>Godinu dana kasnije prihvaćena je ideja o osnivanju Muzeja evolucije.</s><s>Prvotni muzej, koji je bio namijenjen prikazu i dokazima o životu neandertalaca na Hušnjakovu zvao se Muzej evolucije, otvoren 11. rujna 1971. godine u bivšoj Kneippovoj zgradi pod vodstvom Šumskog gospodarstva Zagreb.</s><s>Paleontolog dr. Mirko Malez je izradio plan stalnog postava gdje je prikazana geološka prošlost od početka stvaranja Zemlje pa sve do modernog doba.</s><s>Tome su svjedočili uzorci stijena Hrvatskog zagorja, geološka karta Hrvatskog zagorja i shematski prikaz geoloških profila.</s><s>Postav su nadopunjavali gipsani odljevi ljubanja različitih vrsta i rodova hominida te kosti i ostale plastične rekonstrukcije.</s><s>Kako bi se prikazao život krapinskog pračovjeka prezentirani su kosturi špiljskog medvjeda s drugim originalima životinjskih fosilnih ostataka.</s>
<s>Tada su Muzej posjećivale uglavnom grupe učenika i turisti, a Ana Topfer, također jedna od pokretačica ideja o muzeju je u svom radu navela: ''neke škole iz Slovenije dolaze i u muzeju održavaju nastavu, te se zadržavaju u Krapini tokom cijelog dana, a to je i bila želja onih muzealaca koji su muzeju davali naglašeno pedagoški karakter''.</s><s>1973. godine osnovana je Galerija Hušnjakovo gdje su se mogle viđati izložbe akademskih umjetnika i slikara amatera.</s><s>Izložbe su se postavljale u ugostiteljskom prostoru u prizemlju barem dva puta mjesečno.</s><s>Supruga pokojnog kustosta Vukovića iz Gradskog muzeja u Varaždinu je darovala zbirku predmeta eksperimentalne arheologije što je uvelike povečalo vrijednosti stalnog postava Muzeja evolucije.</s><s>Uz sve novosti počeo se održavati i Međunarodni simpozij kipara ''Forma prima'' od 1976. do 1982. godine.</s><s>Tada je nastalo 40 drvenih skulptura u hrastovu drvu od čega neke možemo vidjeti i danas u Parku šume Josipovac koji je upisan u Registar kulturnih dobara.</s><s>Tijekom 80-ih godina došlo je lošije vrijeme kada je Muzej bio u stagnaciji i problemima koji nisu imali pozitivna rješenja.</s><s>Nekoliko rekonstrukcija je bilo uništeno i uklonjeno, no 1985. godine dolazi do postupka za uvođenje privremenih mjera društvene zaštite u radnu organizaciju Nalazište Hušnjakovo.</s><s>Tek od 1993. godine Muzej evolucije postaje vlasništvom Republike Hrvatske i njezine jedinice Muzeja Hrvatskog zagorja.</s><s>Počinje unapređivanje cijelokupne djelatnosti s praćenjem povećanja broja posjetitelja i postizanjem brojnih priznanja.</s><s>Počinju se provoditi različiti edukativni programi namijenjeni mlađima od osnovne škole pa sve do fakulteta.</s><s>Muzej evolucije zatvara se 2010. godine zbog otvaranja njegovog nasljednika Muzeja krapinskih neandertalaca.</s>
<s>Staza koja vodi pored parka skulptura Forma prima i bivšeg Kneippovog lječilišta gdje se dolazi podno brda Josipovac koje posjetitelja uvodi u drugačiji svijet gdje se čuje žubor potoka i zvuk ptica, a ispred samog posjetitelja je uočljiva velika zgrada gdje dominira staklo koje mu daje odraz prirode.</s><s>Tako se posjetitelj povezuje s prirodom i otvara svoj um prilikom ulaska u Muzej (slika 6).</s><s>Arhitektura Muzeja zamišljena je tako da podsjeća čovjeka na neandertalske nastambe - špilje.</s><s>Prilikom ulaska može se primjetiti dominacija betona kako bi se sve lakše ukomponiralo sa staništem u kojem je živio neandertalac.</s>
<s>Prva točka u Muzeju je pregled kratkometražnog filma o životu neandertalaca koja nas uvodi u sam koncept Muzeja te je većina muzejskog postava zasnivana na scenama iz filma.</s><s>Zatim posjetitelj kreće na ''putovanje'' kroz Muzej.</s><s>Najprije se upoznaje s vremenom kada je došlo do otkrića neandertalaca i samom poviješću grada Krapine, od prikaza tadašnjeg gradonačelnika Krapine Vilibalda Sluge do prikaza Kneippovog lječilišta koje je dominiralo Krapinom u ono vrijeme.</s><s>Daljnjim korakom posjetitelj se upoznaje s raznim teorijama i događajima o ljudskom postojanju, a zatim dolazi do vremena kada je Dragutin Gorjanović Kramberger otkrio nalazište neandertalaca na Hušnjakovu.</s><s>Prikazan je Krambergerov kabinet, loji je dao doprinos europskoj i svjetskoj znanosti.</s><s>Posjetitelj kreće dalje prema rezultatima Krambergerovih istraživanja gdje se na video zidu prikazuju fosili s krapinskog nalazišta s naglaskom na lubanju C.</s>
<s>Posjetitelj također upoznaje jednu od najprihvaćenijih teorija o postanku svijeta Big Bang ili Veliki prasak od prije 13,7 milijardi godina koji se prikazuje na velikom ekranu i završava s vremenom od prije 4,5 milijardi godina odakle kreće ''put kroz vrijeme'' po muzeju.</s>
<s>Ono što dominira Muzejom jest spiralni uspon gdje se nalazi DNA molekula koja prodire kroz otvor na vrhu Muzeja.</s><s>U tom dijelu Muzeja posjetitelj saznaje o stvaranju Zemljinu kore, nastanku prvih fosila i oblicima života od paleozoika do mezozoika kada se pojavljuju dinosauri.</s>
<s>Tako se posjetitelj uz primjerke prvih hominida (slika 7) sve više približava vremenu krapinskih neandertalaca gdje je moguće vidjeti prikaz njihovog svakodnevnog života kroz rekonstrukciju francuske kiparice Elisabeth Daynes.</s><s>Rekonstrukcija prikazuje neandertalce okupljene oko vatre, muškarce koji dolaze iz lova s plijenom na leđima, umirujućim starcem i dijetetom koje se igra baš kao što je to i bilo u njihovim životima.</s><s>Druga rekonstrukcija prikazuje golu kupačicu uz vodopad kako bi se približili spoznaji o različitosti tijela neandertalaca i modernog čovjeka, a uz nju je dijete koje gleda svoj odraz u vodi što govori o tome kako su neandertalci bili svjesni svog postojanja.</s><s>Skulpture su izrađene na temelju nalaza i dugogodišnih istraživanja te svojim realističkim izgledom privlače turista na dodirivanje.</s>
<s>Sljedeća točka Muzeja upoznaje posjetitelja morfologijom neandertalca gdje je moguće otkriti o bolestima i ozljedama na interaktivnoj instalaciji KRAN koja dalje vodi do kamenodobne kulture i interaktivne instalacije ''Ledeno doba'' koja puca posjetitelju pod nogama kao da hodaju po pravom ledu što govori da su neandertalci živjeli između dva ledena doba.</s>
<s>Osim upoznavanja krapinskih neandertalaca moguće je vidjeti prikaz nalazišta neandertalaca u ostalim dijelovima svijeta s njihovim replikama.</s><s>Prema kraju posjetitelja dočekuje postav, koji govori o sudbini, paleolitiku u Hrvatskoj i vremenu nakon neandertalaca s čime dolazi do suvenirnice Muzeja i puteljka, koji vodi do nalazišta.</s><s>U sklopu muzejskih programa i događaja, vrijedno je izdvojiti edukativne programe, koji se provode niz dugo godina i privlače veliki broj zainteresiranih.</s><s>U nastavku se nalaze imena edukativnih programa s opisom kao i događanja, a gradivo smo pridobili iz promocijskih materijala:</s>
<s>1. Zimske radionice i igraonice – pedagoški program koji je namijenjen djeci predškolske dobi kao i učenicima osnovnih škola.</s><s>Program sadrži interaktivne geološke i paleontološke radionice, evolucije i života krapinskih neandertalaca.</s><s>Svi koji sudjeluju obilaze stalni postav MKN, istražuju minerale i fosile te se mogu kreativno izraziti modeliranjem gline.</s>
<s>2. Dani europske baštine – besplatan posjet MKN i nalazišta Hušnjakovo prilikom izložbe o nositeljima Oznake europske baštine te izložbe u staroj muzejskoj zgradi i uključivanje u kreativne radionice.</s><s>3. Dan mreže Ice Age Europe – od 2018. godine obilježava se Dan mreže Ice Age Europe u MKN.</s><s>Posjetitelji mogu obići stalni muzejski postav i nalazište te tako saznati mnogo o kulturi i životu krapinskog pračovjeka kako i o nastanku svemira i razvoju života na Zemlji.</s>
<s>4. Ljetna geološka škola – održava se od 2010. godine, zadnji tjedan u mjesecu kolovozu.</s><s>Škola obuhvaća geološke i paleontološke radionice namijenjene djeci predškolse dobi i osnovnih škola.</s><s>Upoznaju se sa stalnim postavom Muzeja i muzejskim zbirkama, rješavaju radne listiće, izrađuju modele iz gline, proučavaju geološku opremu i prikupljaju stijene, minerale te fosile za kasniju pohranu.</s><s>5. Međunarodni dan muzeja – 18. svibnja se tradicionalno u svim muzejima diljem svijeta obilježava navedeni dan.</s><s>MKN svake godine organizira događaj na određenu temu u vezi Muzeja.</s><s>Posjetitelji mogu sudjelovati u kreativnim radonicama te posjetiti stalni postav Muzeja.</s><s>6. Edukativna-muzejska akcija – akcija se organizira već 24 godine pod raznim nazivima gdje uglavnom osnovnoškolci i srednješkolci sudjeluju u radionicama gdje se izražavaju na različite načine, razgovaraju o našim precima te slušaju glazbu.</s>
<s>7. Noć muzeja – događaj se obilježava diljem države i svijeta pa tako i u MKN već 9 godina zaredom.</s><s>Svake godine se održava manifestacija na drugačiju temu gdje se stalnom postavu nadoda inovativnosti i razgleda tada trenutna izložba.</s><s>Noć muzeja dovede rekordan broj posjetitelja.</s><s>Ostali edukativni programi, koji se nude na službenoj web stranici MKN su sljedeći • Mali geološki laboratorij – proučavanje minerala, originala i replika fosila • Prapovijesna izrada torbica – izrađivanje torbica bez modernih pomagala • Životinje u vremenu neandertalaca – učenje o životinjskim vrstama iz vremena neandertalaca</s>
<s>• Izrada geološkog stupa – izrada papirnatih geoloških stupova umetanjem životinja i biljaka u odgovarajuće epohe i periode • Abeceda fosila – izrađivanje poruka kroz slova fosila • Lubanje hominina – proučavanje replika lubanja različitih vrsta i rodova izumrlih ljudskih predaka</s>
<s>Svi predstavljeni edukativni programi i radionice su namijenjeni djeci vrtićkoj djeci, osnovnoškolskom i srednješkolskom uzrastu te neki od njih uz sve i odraslima.</s><s>Kao što je već navedeno, edukativni programi privlače veliki broj zainteresiranih pa stoga prikazujemo u tabeli broj posjetitelja od 2008. - 2019. godine, koji uz broj sudjelujućih prikazuje sveukupan broj posjetitelja MKN.</s><s>Graf 5: Broj posjetitelja MKN 2008. – 2019.</s><s>U tabeli je prikazan broj posjetitelja MKN u razdoblju od 2008. - 2019. godine.</s><s>Tabela nam vrlo jasno daje pogled u nagli porast broja posjetitelja s otvaranjem novog Muzeja 2010. godine što nam govori o velikoj zainteresiranosti.</s><s>Naredne dvije godine broj posjetitelja pada pa se od 2013. - 2016. godine kreće skoro na istoj razini, dok 2017. godine broj posjetitelja pomalo raste.</s><s>Ono što zasigurno možemo zaključiti jest to da su brojke gotovo trostruko veće odkada je MKN otvorio svoja nova vrata.</s><s>Na samom kraju analize Muzeja od povijesti do danas važno je spomenuti sve nagrade i • FIAMP 2010 – AVICOM – 3. nagrada u kategoriji multimedijalnih sadržaja za info-kiosk u Muzeju</s>
<s>• CB Tour – inovacije u turizmu (2010. g.). – nagradu je odnio interaktivni DVD za najbolju tehnologiju hrvatskog poslovnog turizma • Zeleni cvijet sa zlatnim znakom (2010. g.) – priznanje TZ Krapinsko-zagorske županije</s>
<s>• Povelja Grada Krapine – povelja za promoviranje Nalazišta Hušnjakovo i za doprinos pri unaprjeđenju kulture i turizma • Plaketa Krapinsko-zagorske županije – plaketa zahvaljujući doprinosu kod promoviranja županije u državi i svijetu • Godišnja nagrada Hrvatskog muzejskog društva za 2010. g. – nagradu su odnijeli autori projekta i relizacije MKN, J. Radovčić i Ž. Kovačić • Hrvatska turistička nagrada ''Anton Štifanić'' (2010. g.) – nagrada za doprinos pri razvijanju turizma RH</s>
<s>• Simply the best – MKN je dobio kristalnu statuu i priznanje od strane Udruge hrvatskih putničkih agencija i časopisa ''Way to Croatia'' • CB Tour – za kreativne i inovativne programe u turizmu s naglaskom na održivi razvoj (2014. g.) – nagrada za program XV.</s><s>Ljetne geološke škole • CERTIFICATE OF EXELLENCE = 2015 WINNER (TripAdvisor) – certifikat izvrsnosti je dodijeljen MKN od strane prepoznatljivosti u cijelom svijetu i glasovima posjetitelja, koji su u anketi dali ocijenu i glas za doživljaj Muzeja i nalazišta</s>
<s>SWOT analizom (Hcpm.agr.hr, b. d.) identificiramo poslovnu strategiju kojom će se na najbolji način iskoristiti snage i minimalizirati slabosti te ostvariti prilike s minimalizacijom prijetnji.</s><s>Upravo iz toga što nam govori definicija smo se odlučili da istu napravimo i za MKN u tabeli 1, a ispod nje ćemo opisati svako opširnije.</s>
<s>MKN jedan je od muzeja, koji je poznat diljem svijeta, bilo da pitamo nekoga iz Europe ili recimo sa zapada, svakako su ljudi čuli barem o krapinskom pračovjeku tijekom svog obrazovanja, a neki su čak Muzej posjetili dolaskom s druge polutke.</s><s>Hrvatsko zagorje raspolaže mnogim lokalitetima, kulturno-povijesnim znamenitostima, bogatom prirodom i ostalim sadržajem.</s><s>U skoro pa svakom od turističkih programa, koji obuhvaćaju KZŽ zacijelo će se pronaći MKN čemu također pridonosi povoljan prometni položaj koji spaja sam grad Krapinu sa središtem države, susjednim županijama i državama.</s><s>Tijekom cijele godine u Muzeju se održavaju razni edukativni programi koje smo spomenuli u jednom od poglavlja iznad, no to nije sve.</s><s>Osim edukativnih programa u Muzeju se održavaju raznovrsne izložbe koje privlače veliki broj posjetitelja, Muzej slovi i za jednog od modernijih, a k tome pridonosi opremljenost modernom tehnologijom – multimedijski sadržaji, virtualna špilja, hologramska projekcija i interaktivna instalacija.</s><s>MKN podržava suradnje pa stoga broji mnoge suradnje s INAom, Ministarstvom regionalnoga razvoja i fondova Europske unije, knjižnicama, školama, fakultetima i agencijama.</s>
<s>U Muzeju su redovito zaposleni voditelj muzeja, viša muzejska pedagoginja, nekoliko kustosa, viši muzejski tehničar, muzejski tehničar, administrator, blagajnik i prodavač, spremačica i zaštitar.</s><s>Možemo primjetiti kako unutar uprave samog Muzeja nema voditelja marketinga i slično jer se takva radna mjesta nalaze u vodstvu u MHZ za što smatramo da je slabost jer se jedna osoba zasigurno ne može posvetiti problemima više muzeja pa možda stoga dolazi i do slabosti kao što je manjak ponude za tržišne segmente.</s><s>U blizini Muzeja ne pronalazimo kafić ili restoran za čime žude mnogi posjetitelji i što ih dovodi do razočarenja premda traže mjesto za odmor.</s><s>Kako se radi o modernoj tehnologiji to zahtjeva visoke troškova održavanja što može dovesti do problema kod poslovanja.</s><s>MKN broji samo jedan originalni eksponat dok su ostalo samo replike.</s><s>Originali se nalaze u prirodoslovnom muzeju u Zagrebu i nisu vidljivi javnosti.</s><s>Što se tiče dostupnosti za ograničeno pokretljive osobe tu dolazi do velike slabosti jer se Muzej nalazi na uzbrdici, a put je šljunčan.</s><s>Također, put unutar Muzeja vodi do izlaza na nalazište što je šumski put pa se spomenute osobe moraju vraćati cijelim pute do ulaza Muzeja kako bi izašli.</s>
<s>MKN je prepoznatljiv u inozemstvu, no ono što bi dovelo veći broj posjetitelja jest više promoviranja samog Muzeja na inozemnom tržištu.</s><s>Za to su potrebne suradnje na svim razinama, od lokalnih do međunarodnih, kako s agencijama tako i sa institutima i slično.</s><s>Spomenuli smo da Muzej održava razne programe i radionice, no svake godine se održavaju jednake radionice koje možda ne zaintrigiraju većinu posjetitelja pa bi stoga bila prilika za Muzej da se stvore novi programi u kojima bi možda sudjelovali i odrasli zbog čega je potrebno posvetiti se i stvaranju ponude tržišnim segmentima.</s><s>Edukacije su odlične za napredovanje zaposlenika gdje mogu naučiti ponešto novo te ih tako dovedu do još većih prilika za svime već spomenutim.</s><s>Među educiranje valja uključiti i lokalno stanovištvo kako bi bili svjesniji o važnosti lokaliteta pored kojeg žive i svaki dan prolaze.</s><s>Također, u prilike svrstavamo i navedene slabosti u SWOT analizi na kojima bi bilo potrebno raditi.</s>
<s>Prijetnja Muzeju je zasigurno rast troškova, koji se svake godine povećavaju uz financijsku nestabilnost države pored koje može doći i do financijske nestabilnosti same županije ili grada.</s><s>U najviše slučajeva pozornost pridobivaju muzeji i ostatak znamenitosti koje se nalaze u većim središtima zato što je često motiv za dolazak i posjet nekom gradu što više znamenitosti i atrakcija koje se mogu posjetiti dok se u Krapini nažalost može posjetiti samo MKN.</s><s>Ovo nije prijetnja samo za MKN već i za turizam cijelog grada pa je stoga potreban rast u cijelokupnom pogledu na turizam.</s><s>S godinama će većina ljudi već imati zabilježen posjet MKN te se vrlo vjerojatno neće opet vratiti jer Muzej uvijek nudi jedno te isto osim izložba.</s><s>Monotonost postava Muzeja može biti čimbenik pada broja posjetitelja u narednih nekoliko godina.</s>
<s>Za metodu benchamarking tj. primjera dobre prakse odlučili smo se kako bi pronašli muzeje slične MKN prema djelovanju, a i prema primjeru ponude za tržišne segmente što će nam pomoći kod izrade krajnjih rezultata u diplomskom radu.</s><s>U nastavku predstavljamo Muzej Neanderthal iz Njemačke i Etnografski muzej u Zagrebu.</s>
<s>Muzej Neanderthal nalazi se u Mettmannu u Njemačkoj što je sama blizina nalazišta gdje su 1856. godine pronađeni ostaci kostiju prvog neandertalskog čovjeka.</s><s>Prema zadnjim podacima pretpostavlja se da je nenadertalac tamo živio prije 42.000 godina.</s><s>Muzej je svoja vrata otvorio 1996. godine.</s><s>U centar svoje koncepcije je Muzej postavio pitanja o se nalazi na prostoru od 2.800 m² u obliku dvostruke pužnice u čijem središtu je rampa koja se izdiže iznad zemlje te označava alegoriju na arhetip cijelokupnog života.</s><s>Sve je nastalo prema idejama arhitekata Zampa Kelp, Juliusa Krauss i Arna Brandlhuber.</s><s>Postav Muzeja sadrži sljedeće ''stanice'': Život i opstanak, Tehnologija i znanje, Mit i religija, Okoliš i prehrana te Jezik i komunikacija.</s><s>Posjetitelj kroz Muzej putuje vremenskim razdobljima, od samih početaka do sadašnjosti.</s><s>Koncepcija prati suvremenost, stoga se način prezentacije postava prikazuje kroz višedimenzionalne instalacije, hiperrealistične reprodukcije, filmove i fotografije (Neanderthal.de, 2020).</s><s>Muzej krapinskih neandertalaca može se nazvati preslikom Muzeja u Mettmannu (slika 8).</s><s>Arhitektura se temelji na spiralnom usponu kao i sam koncept postava od samih početaka do budućnosti pa razlika skoro da ni nema.</s><s>U nastavku ćemo navesti sličnosti i razlike navedenih muzejeva (preuzeto po Čižmek, 2017) s ciljem prepoznavanja novih ideja koje bi se u budućnosti možda mogle uvesti u rad MKN gledajući na Muzej Neanderthal kao primjer dobre prakse.</s>
<s>U nastavku nabrajamo po čemu je Muzej Neanderthal dobar primjer prakse: • Turistička ponuda nije usko vezana uz sam Muzej • Muzejski kafić</s>
<s>Muzej Neanderthal samu ponudu Muzeja promovira, naravno, na svojoj web stranici, no kako je vrlo moguće da turisti ne dolaze u određenu turističku destinaciju zbog jedne znamenitosti stoga se na istoj web stranici promovira ostatak turističke ponude koja se nalazi u samoj blizini.</s><s>Također, u Mettmannu se u sklopu Muzeja nalazi kafić.</s><s>Mnogi posjetitelji MKN traže informacije ako ima u sklopu Muzeja kafić ili restoran kako bi predahnuli, no nažalost nema.</s><s>Park skulptura može biti veliki primjer dobre prakse MKN jer dodatno privlači turiste te prirodaje sadržaju.</s><s>Muzej Neanderthal uključuje se u internacionalne projekte istraživanja, arheološka iskapanja i slično, a na svojoj web stranici nude kupovinu suvenira čime MKN zasad ne raspolaže.</s><s>U MKN je zaposlenih 11 osoba redovito, te se samo ravnateljstvo i ostali kadrovi nalaze u sklopu MHZ gdje se upravlja s nekoliko Muzeja iz ''iste točke'', a Neanderthal raspolaže brojnjijim osobljem i organiziranijom strukturom službi.</s>
<s>Etnološki muzej (EMZ.hr, b. d.) nalazi se u Zagrebu od 1919. g., a njegova je svrha još od doba romantima zajedno sa sakupljanje etnografske pisane građe, narodnih pripovjedaka i poezije, i prikupljanje predmeta materijalne kulture kao što su nošnjem posoblje, kućni inventar, glazbala, obredni predmeta i slično.</s><s>Poslanje Muzeja je sljedeće: ''Etnografski muzej je ustanova otvorena najširoj javnosti koja u svrhu promicanja razumijevanja svoje i drugih kultura i naroda, kao i učenja i razonode, prikuplja, tumači i širi spoznaje o materijalnoj i nematerijalnoj kulturi u prošlosti i sadašnjosti''.</s><s>Dok pri ostvarivanju ciljeva Muzej komunicira s posjetiteljima, ustanovama, zainteresiranim zajednicama i korisnicima s poticanjem prihvaćanja etnologije kao znanosti o čovjeku i njegovoj kulturi.</s><s>Ono zbog čega smo odabrali Etnografski muzej kao primjer dobre prakse je ponuda prilagođena segmentima posjetitelja pa smo tako na njihovoj službenoj web stranici zaslijedili sljedeće edukacije: škole, vrtići, obiteljski programi, programi za odrasle, programi izvan muzeja i Muzej s kauča.</s><s>Svaki od edukacijskih programa je više manje prilagođen prema dobnim skupinama kao što je za škole prema višim i nižim razredima, za vrtiće organiziraju predstave, igraonice i sl.</s><s>Za obitelji se organiziraju radionice gdje sudjeluju cijele obitelji dok se kod programa za odrasle uz radionice nude i predavanja za cjeloživotno učenje.</s><s>Što se tiče programa izvan Muzeja tu se smatra izvođenje raznolikim programa u vrtićima, školama pa čak i bolnicama.</s><s>Zadnji program zvan Muzej s kauča je online program gdje se 3 dana u tjednu izvode pripovjedaonice, predstavljaju zbirke i predmeti.</s>
<s>Muzejska ponuda koja je prilagođena potencijalnim tržišnim segmentima zasigurno predstavlja veliki faktor kod odabira znamenitosti kao i samog motiva zašto posjetitelj želi doći u muzej gdje će mu biti predstavljen sadržaj, koji odgovara njegovim potrebama.</s><s>U istraživačkom tj. empirijskom dijelu diplomskog rada smo pomoću pitanja kroz anketu (Prilog 1) ispitali posjetitelje MKN kako bi došli uopće do rezultata, koji se tržišni segmenti najčešće pojavljuju te nakon toga do ideja o prilagodbi ponude.</s><s>Kod posjetitelja nas je zanimao motiv dolaska, koliko često posjećuju kulturnu baštinu, koliko su spremni potrošiti kao i prijedlozi o aktivnostima koje bi ih veselile da se odvijaju sklopu Muzeja te da li je Muzej jedina turistička znamenitost koju danas posjećuju.</s><s>U okviru kvantitatnog istraživanja izveli smo anketu u MKN.</s><s>Anketa se u širem značenju tumači kao svaki istraživački postupak uz pomoć kojeg se neposredno prikupljaju podaci o ekonomskim, demografskim, sociološkim, psihološkim i drugim osobinama grupe ljudi ili društvene zajednice (Efos.unios.hr, 2013., str. 1).</s>
<s>Kvantitativnu metodu istraživanja izveli smo u MKN na krajnjoj točci posjete u suvenirnici.</s><s>Anketa je sadržavala 11 pitanja za koje je bilo potrebno odvojiti maksimalno 5 minuta.</s><s>Anketiranje u samom Muzeju se provodilo unutar razdoblja od 30 dana, od 02.03.2019 – 05.04.2019.</s><s>Anketa se provodila prema slučajnoj vrsti uzorka što znači da svaki član populacije ima jednaku vjerojatnost da bude odabran u uzorak (Unizd.hr, b. d.).</s><s>Stoga ćemo moći lakše izabrati najčešće tržišne segmente MKN.</s><s>Sveukupno je bilo ispunjenih 75 jedinica, no od toga je njih 73 bilo zadovoljavajućih.</s>
<s>Graf 6: Prikaz rezultata anketa glede na starostnu dob Iz grafa iznad možemo raspoznati kako je na pitanje vezano za starost odgovorilo ispravno svih 73 anketiranih osoba.</s><s>Od toga je 21 osoba (33 %) odabrale odgovor 31 godina</s>
<s>ili više odabralo 51 godina ili više.</s><s>Do 15 godina je odabralo 14 osoba (19 %).</s><s>Graf 7: Prikaz rezultata anketa glede na državu stanovanja Gledajući na državu iz koje anketirane osobe dolaze možemo iz grafa 8 vidjeti kako je 73 anketiranih osoba odgovorilo.</s><s>Najviše osoba dolazi iz Hrvatske, 53 osoba (73 %).</s><s>Sloveniju je odabralo 9 osoba (11 %).</s><s>5 osoba (6 %) dolazi iz Njemačke.</s><s>Iz Austrije, Sjedinjenih Američkih Država i Indije dolaze po 2 osobe (3 %).</s><s>Iz viđenog zaključujemo da najviše posjetitelja dolazi iz države gdje se Muzej nalazi dok je manji broj stranaca.</s><s>Graf 8: Prikaz rezultata anketa glede na društvo tijekom posjete Od 73 anketiranih osoba, njih polovica, 37 (51 %) je posjetilo Muzej s kolegama ili prijateljima, 26 osoba (36 %) je došlo sa svojom obitelji.</s><s>S momkom/djevojkom se za USA</s>
<s>Graf 9: Prikaz rezultata anketa glede na izvor informacija o MKN Preko škole, fakulteta ili posla je za Muzej saznalo 27 osoba (37 %).</s><s>Nešto manji broj kojeg čine 23 osobe (32 %) je saznalo od prijatelja ili rodbine.</s><s>Preko turističke agencije Graf 10: Prikaz rezultata anketa glede na motiv dolaska Kod motiva dolaska je 24 osoba (33 %) odgovorilo kako posjećuju Muzej zbog kulturne baštine u smislu pregleda Muzeja kao takvog.</s><s>Za 8 % manje što čini 18 osoba (25 %) je odabran odgovor zabava kao motiv dolaska što se odnosi na zabavno provedeno vrijeme tijekom posjete Muzeju uz dodatne aktivnosti.</s><s>Zatim slijedi posjet u sklopu izleta koje je odabralo 13 osoba (18 %) te se ubrajaju posjetitelji, koji su posjetili Muzej jer se nalazi unatar njihovog plana putovanja.</s><s>Zbog odmora je Muzej posjetilo 9 anketiranih osoba (12 %).</s><s>7 osoba (10 %) je kao motiv dolaska odabralo stjecanje novih znanja, a najmanje, njih dvoje (3 %) je došlo iz radoznalosti.</s>
<s>40%Prijatelji/rodbinaTuristička agencijaŠkola/fakultet/posaoInternetMediji Graf 11: Prikaz rezultata anketa glede na potrošnju tijekom posjete MKN Na pitanje o tome koliko su posjetitelji spremni potrošiti prilikom posjete Muzeju je najbiraniji odgovor bio do 200 kn od strane 34 anketiranih (47 %).</s><s>Do 400 kn je spremno potrošiti 29 anketiranih osoba (40 %), a najmanje njih što čini 10 osoba (13 %) je spremno potrošiti do 600 kn.</s><s>U tom pitanju se potrošnja odnosila na ulaznice, suvenire i dodatne sadržaje.</s>
<s>Graf 12: Prikaz rezultata anketa glede na učestalost posjeta kulturne baštine Od 73 anketiranih, 41 osoba (56 %) je odabrala 2 do 3 puta godišnje kao najčešći odgovor na pitanje o učestalosti godišnje posjete kulturnoj baštini.</s><s>Jednom godišnje posjećuje kulturnu baštinu 21 osoba (29 %).</s><s>11 osoba (13 %) posjećuje kulturnu baštinu barem 4 puta godišnje.</s><s>Ovim rezultatima smo htjeli pridobiti zainteresiranost posjetitelja općenito za kulturnu baštinu kako bi mogli bolje prilagoditi prijedloge.</s><s>1x godišnje</s>
<s>Graf 13: Prikaz rezultata anketa glede na način obilaska MKN Način na koji anketirani najviše vole posjetiti Muzej je obilazak uz stručno vodstvo, a to čini 40 osoba (55 %) od sveukupno 73 anketiranih, no moramo biti svijesni da među većinom mlađih posjetitelja to ukazuje na stručno vodstvo u sklopu školskog izleta.</s><s>Dok 33 osobe (45 %) obilaze Muzej samostalno bez stručnog vodstva.</s><s>Jedno od pitanja glasi: ''Postoji li nešto što Vas je oduševilo tj. razočaralo? '' Oduševilo me:</s>
<s>Među svim odgovorima koje su anketirani iznjeli, najčešće se kod oduševljenja pojavljuju odgovori postav Muzeja, skulpture neandertalaca i film u uvodnom djelu, a kod razočarenja zabranjeno fotografiranje, malo stvarnih eksponata i mali broj dodatnog sadržaja.</s>
<s>Sljedeće pitanje je glasilo: ''U kojim od sljedećih aktivnosti biste voljeli sudjelovati tijekom Pitanje se odnosi na aktivnosti koje bi možda dodatno zaintrigirale posjetitelje na ponovni dolazak.</s><s>Među ponuđenim aktivnostima nalazi se izrada artefakta koje je odabrao najveći broj anketiranih 28 (38 %).</s><s>Nakon toga slijedi 25 odgovora (34 %) kojeg su odabrali anketirani željni aktivnosti života u spilji.</s><s>9 osoba (12 %) bi voljelo prisustvovati na izložbama ili pak kulturnim događajima, a 8 osoba (11 %) u sportskim aktivnostima s muzejskom tematikom.</s><s>Najmanji broj, 3 anketiranih (4 % ) ne bi voljelo sudjelovati u ničemu.</s>
<s>Kao zadnje pitanje ankete je bilo da li anketirani danas posjećuju još neku drugu turističku znamenitost ili destinaciju.</s><s>Odgovor ne je odabralo 28 anketiranih osoba od sveukupno 73, dok je odgovor da odabralo preostalih 45 osoba (59 %).</s><s>One koji u istom danu posjećuju i drugu turističku znamenitost ili destinaciju smo zamolili da napišu koju, a odgovori su bili sljedeći: grad Varaždin, dvorac Miljana, dvorac Veliki Tabor, dvorac Trakošćan i grad Samobor, Odgovori koje smo pridobili su sasvim očekivani premda se u blizini Muzeja i samog grada nalazi veliki broj turističkih znamenitosti i destinacija.</s><s>No sve nabrojeno osim dvorca Veliki Tabor se ne promovira pod zajedničkim ponudom te bi možda o tome bilo potrebno razmisliti u budućnosti.</s>
<s>Muzej može prema promišljenom radu inicirati proces, koji doprijeti do ljudi kako bi pronašli smisao u stvarima ili temama koje u muzejima pokazujemo te su dostupni vizualno, auditivno i emotivno.</s><s>Kod osmišljavanja pristupa posjetiteljima bitno je uzeti u obzir različitost posjetitelja jer o tome ovisi uspjeh svakog muzeja (Klarić, Laszlo i 4.2.1 Odabir tržišnih segmenata MKN</s>
<s>Kod odabira tržišnih segmenata smo se u diplomskom radu oslanjali na najveći broj odnosno postotak odabranih odgovora u anketi glede motiva dolaska od čega smo odabrali dva motiva.</s><s>Ujedno smo sve to koristili kroz metodu koja je predstavljena na slici 3. Nato smo se usredotočili na brojku tj. postotak anketiranih osoba glede na motiv dolaska kao i samo na ankete s istima.</s><s>Tako smo analizirali ostale odgovore iz čega smo odabrali odgovore s najvećim brojem tj. postotkom.</s><s>Nakon analiza došli smo do dva tržišna segmenta koja su se najviše pojavljivala u razdobljima izvođenja ankete, koji su navedeni na početku ovog poglavlja.</s><s>Odabrane tržišne segmente predstavljamo u tabeli ispod.</s>
<s>Kod oba tržišna segmenta se najveći broj posjetitelja glede na državu stanovanja pokazao na domaće tržište dok je broj stranih posjetitelja za vrijeme anketiranja bio vrlo mali, no to ne znači da se nije potrebno posvetiti inozemnom tržištu.</s><s>Kod pregleda rezultata anketiranih glede na starostnu dob smo došli do vrlo različitih odabira rezultata prema čemu smo zaključili da kod tržišnog segmenta I je ponudu potrebno što više prilagoditi ili osnovati za svaku starosnu dob, a kod tržišnog segmenta II se radi o obiteljima gdje je sasvim logično da pričamo o mlađima i starijima istovremeno.</s><s>Odabir segmenata prema najvećem broju motiva dolaska Tržišni segment I (u nastavku TS1) označavaju anketirani posjetitelji, koji su odabrali kao motiv dolaska u MKN kulturnu baštinu što čini 24 osobe (33 %), a tržišni segment II (u nastavku TS2) 18 posjetitelja (25 %) s odgovorom zabava kao motivom dolaska.</s>
<s>Kao što je več opisano iznad tabele, dalje smo se usredotočili na potrošnju tijekom posjete.</s><s>Od njih 24 anketiranih, koji su smješteni u TS1 je 15 osoba (63 %) od sveukupno 24 odabralo kako su tijekom posjete jednom muzeju ili drugoj turističkoj znamenitosti koja je dio kulturne baštine spremni potrošiti do 400 kn što uključuje ulaznicu, dodatne sadržaje i suvenire.</s><s>TS2 nam pokazuje drugačiji odabir, 11 osoba (61 %) od sveukupno 18 je spremno potrošiti do 200 kn za naravno, ulaznicu i suvenire, a što se tiče dodatnog sadržaja, nagađamo kako bi bili spremni platiti manju svotu novca ako bi taj sadržaj zadovoljavao njihov motiv dolaska.</s>
<s>Učestalost obilaska kulturne baštine na godišnjoj razini Nadalje smo zaključili kako obadva tržišna segmenta posjećuju kulturnu baštinu u istoj količini na godišnjoj razini što je od dva do tri puta na godišnjoj razini od toga kod TS1 je Društvo tijekom posjete</s>
<s>U nastavku smo se usredotočili na ostatak rezultata iz anketa.</s><s>Glede na društvo tijekom posjete se kod TS1 pokazalo kako najviše posjećuju Muzej s kolegama/prijateljima, a to se očituje u brojci od 17 osoba (71 %) dok se kod TS2 pokazalo drugačije, Muzej posjećuje Izvor informacija o Muzeju krapinskih neandertalaca Izvor informacija kod TS1 je bilo škola/fakultet/posao što je odabralo 14 osoba (58 %) od sveukupno 24, a kod TS2 su izvor informacija bili prijatelji/rodbina od kojih je saznalo Način obilaska Muzeja krapinskih neandertalaca Naši tržišni segmenti se razlikuju i kod načina obilaska Muzeja pa je tako kod TS1 14 osoba (67 %) obišlo Muzej uz stručno vodstvo, a kod TS2 11 osoba (61 %) samostalno bez stručnog vodstva.</s>
<s>Kao željenu dodatnu aktivnost se najviše osoba, njih 19 (79 %) iz TS1 opredjelilo za izradu artefakta.</s><s>13 osoba (72 %) iz TS2 bi voljelo aktivnost zvanu Život u spilji kao dodatnu koje ćemo kod prijedloga šire opisati.</s>
<s>Oduševljenje tj. razočarenje Muzejem krapinskih neandertalaca Odgovori na pitanje o tome što je anketirane oduševilo tj. razočaralo su bili razni, no ono što je zasigurno većinu iz TS1 oduševilo jest postav Muzeja, a one iz TS2 skulpture neandertalaca.</s><s>Malo stvarnih eksponata je razočaralo najviše osoba iz TS1, a zabranjeno fotografiranje najviše osobe iz TS2.</s><s>Smatramo da se odgovori tržišnih segmenata podudaraju uz izbor njihovih motiva i drugog što ih sačinjava određenim segmentom.</s><s>Posjet drugih turističkih znamenitosti i destinacija u istom danu Glede na to da jedan segment dolazi zbog kulturne baštine, a drugi zbog zabave to ih ne razlikuje po pitanju posjećivanja još neke turističke znamenitosti ili destinacije u istom neku turističku znamenitost ili destinaciju.</s><s>4.2.2 Opis tržišnih segmenata</s>
<s>TS1 čine posjetitelji, koji posjećuju Muzej baš iz onog razloga zbog kojeg postoji, a to je kulturna baština pa ih možemo nazvati >>kulturoljupci<<.</s><s>Na jedan takav tzv. izlet vole se uputiti s prijateljima ili radnim kolegama s kojima dijele iste interese.</s><s>Izvor informacija im je bila škola ili fakultet gdje se barem jednom spomenulo ime MKN ili možda posao gdje su kolege izmjenjivali svoje doživalje, a možda se radi i o poslu, koji je usko vezan uz kulturnu baštinu.</s><s>Kulturoljupci su spremni potrošiti do 400 kn prilikom posjete Muzeju.</s><s>Dio kulturne baštine posjećuju barem 2 – 3 puta godišnje.</s><s>Prilikom posjete vole odabrati opciju stručnog vodstva premda je tako lakše saznati više informacija.</s><s>Oduševljava ih postav Muzeja, koji je mišljeno rađen, no voljeli bi mogućnost pregleda stvarnih eksponata, a ne replika.</s><s>Vjerojatno baš iz tih razloga bi voljeli kao dodatnu aktivnost u MKN izradu artefakta.</s><s>Potrebno je imati na umu da posjećuju i druge turističke znamenitosti ili destinacije u istom danu pa da se njihov program ne oduži previše.</s>
<s>TS2 čine posjetitelji kojima je motiv dolaska u MKN zabava što nam govori kako je njima potrebno uz sam postav Muzeja ponuditi dodatne zabavne sadržaje.</s><s>Muzej posjećuju u većini s obitelji pa bi iz tog razloga mogli taj segment nazvati >>obitelji željne zabave<<.</s><s>Prijatelji i/ili rodbina su bili ti koji su ih informirali o Muzeju.</s><s>Obitelji željne zabavespremne su potrošiti do 200 kn na ulaznicu, dodatan sadržaj i suvenire što je poprilično mala svota za jednu obitelj, no tome možemo kod naših segmenata pripisati dolazak s jednim ili dva člana obitelji.</s><s>Na godišnjoj razini posjećuju kuturne znamenitosti i ostale dijelove kulturne baštine od 2 – 3 puta godišnje.</s><s>Način na koji obilaze Muzej je samostalno bez stručnog vodstva premda nisu toliko zaintrigirani kako bi stekli nova znanja već ih više zanima što bi zabavno mogli izvući iz viđenog.</s><s>Najviše njih je oduševilo u MKN vidjeti skulpture neandertalaca koje izgledaju realistički, no uz to su razočarani što nisu mogli zabilježiti fotografije pored tih skulptura kao nit bilo čega drugo premda je strogo zabranjeno fotografiranje unutar Muzeja.</s><s>Kao dodatnu aktivnost u MKN voljeli bi zabavnu aktivnost gdje bi mogli iskusiti ukratko kako izgleda život u spilji što bi zasigurno bio jedan zabavan doživljaj.</s><s>Osim MKN u istom danu posjećuju i druge turističke znamenitosti i/ili destinacije.</s><s>4.2.3 Provjera hipoteza</s>
<s>Na osnovi pridobivenih anketa odgovorili smo na tri postavljene hipoteze od čega smo dvije mogli potvrditi dok jednu nismo bili u mogućnosti prihvatiti.</s><s>H1: Najveći tržišni segment predstavljaju posjetitelji čiji je glavni motiv posjet kulturne baštine u smislu pregleda muzejske ponude kao takve.</s><s>Motiv dolaska nam pokazuje, koji je bio najveći razlog dolaska naših posjetitelja, a glavni motiv posjetitelja MKN je posjet kulturne baštine što možemo zaključiti iz provedenih anketa.</s><s>Kod pitanja o motivu dolaska je odgovorilo 73 anketiranih osoba, od toga je 24 osoba tj. 33 % odgovorilo s kulturnom baštinom, dok je za 6 osoba manje što čini 18 osoba tj. 25 % što je vidljivo i u grafu 10.</s><s>Na osnovi odabira tržišnih segmenta, koji su opisani u podpoglavlju iznad možemo potvrditi našu hipotezu i reći da je istina jer najveći tržišni segment jesu posjetitelji čiji je glavni motiv posjet kulturne baštine.</s><s>H2: Kod potrošnje tijekom posjete Muzeju svaki tržišni segment spreman je potrošiti različit iznos novca.</s>
<s>Većina posjetitelja općenito u turizmu spremna je prilikom posjete turističkoj znamenitosti ili destinaciji potrošiti određenu svotu novca.</s><s>Kod tržišne segmentacije gledamo i na socio-ekonomske varijable pa smo posjetitelje u anketi pitali koliko su spremni potrošiti prilikom posjete MKN pod čime se razumijevala cijena ulaznice, dodatnog sadržaja i suvenira.</s><s>Rezultati naših tržišnih segmenata, koji su također vidljivi u grafu 11 su različiti, TS1 spreman je potrošiti do 400 kn, a TS2 do 200 kn.</s><s>S velikom vjerojatnošću prihvaćamo našu hipotezu jer svaki tržišni segment je spreman potrošiti različit iznos novca.</s>
<s>Iz naših analiza i pridobivanja tržišnih segmenata dobili smo segment kojeg stvaraju posjetitelji, koji su odabrali u jednom od pitanja odgovor kako posjećuju MKN s obitelji.</s><s>Kod daljnje analize odgovora smo dobili rezultat kako samo njih troje od sveukupno 18 što čini 17 % posjećuju kulturnu baštinu jednom godišnje, a njih 14 što je 78 % posjećuju kulturnu baštinu 2 do 3 puta godišnje.</s><s>Glede na dobivene odgovore ne možemo prihvatiti hipotezu koju smo si zastavi na početku diplomskog rada.</s>
<s>Kod stvaranja ponude važno je u obzir uzeti stvaranje zanimljive ponude, koja će se razlikovati jedna od druge, no vjerojatno i sadržavati poneke slične ili čak iste elemente.</s><s>Potrebno je poznavati tržišne segmente, koji su njihovi izvori informacija, s kime posjećuju Muzej, koliko su spremni potrošiti i koji ih ostali elementi privlače ili odbijaju od posjete.</s><s>U nastavku iznosimo prijedloge za stvaranje prilagođene ponude na temelju rezultata anketa za dva pridobivena tržišna segmenta.</s>
<s>Kulturoljupcima je potrebno ponuditi program, koji se temelji na stručnom vodstvu s dodatnim informacijama o Muzeju i Nalazištu Hušnjakovo.</s><s>U takvom vodstvu poželjno je tržišnom segmentu dati više informacija nego u klasičnom vodstvu jer su oni ovdje da vide i čuju sve o Muzeju, koji je dio kulturne baštine zato što im je glavni motiv posjet kulturne baštine.</s>
<s>U Muzeju ih oduševljava sam postav, iz tog razloga bismo pridodali pažnju i tom dijelu kako bi kulturoljupcima približili svaki dio koji se veže na kulturnu baštinu jer bitno je zadovoljiti sve želje i potrebe posjetitelja.</s><s>Ono što najviše razočarava je mali broj stvarnih eksponata jer se zbirka krapinskog diluvija nalazi u Prirodoslovnom muzeju u Zagrebu te nije dostupna javnosti.</s><s>Iako je teško pridobiti originale bilo bi vrlo poželjno jer svaki kulturoljubac voli vidjeti original svojim očima kako bi bolje dočarao taj aspekt.</s><s>Izvor informacija o MKN su škola, fakultet ili posao zbog čega je bitna promocija kroz dobro složenu i prilagođenu priču na papiru tj. letcima, brošurama, mail i slično kao i sam doživljaj posjetitelja, koji će dalje proširiti dobar glas.</s><s>Premda većina dolazi iz RH potrebno je tu promociju usmjeriti širom države, ali ne smije se ni zanemariti strane posjetitelje.</s><s>Glede na to da Muzej posjećuju s prijateljima/kolegama potrebno je u takvoj ponudi dati poudarak i na komunikaciju među njima kroz stručno vodstvo kako bi mogli međusobno diskutirati viđeno.</s><s>Na umu treba imati prilagodljivost svim dobnim skupinama ili jednostavno pripremiti takav program za svaku starostnu dob.</s><s>Tijekom posjete spremni su potrošiti do 400 kn na temelju čega im je svakako moguće ponuditi dobar dodatan sadržaj, a uz sve to bi takvom programu dodali popust za one, koji dolaze u sklopu projekta, institucije ili slično vezano uz kulturnu baštinu.</s><s>Kao željenu dodatnu aktivnost među ponuđenima najviše odabiru izradu artefakta gdje bismo kulturoljupcima ponudili radionicu sa svim potrebnim materijalom i naravno, prikazom same izrade.</s><s>Kod izrade artefakta usredotočili bi se na izradu istih koje smo vidjeli kroz obilazak Muzeja.</s><s>No, kako bi proširili dodatan sadržaj dodali bi i mogućnost sudjelovanja u drugim aktivnostima koje možda kulturoljupci nisu odabirali u tako velikom broju kao izradu artefakta, ali zasigurno bi postojao određen broj zainteresiranih.</s><s>Uz sve to bi dodali radionice i edukacije vezane uz Muzej u njihovim školama, fakultetima, tvrtkama i institucijama što bi možda dodatno zaintrigiralo ostale kolege i prijatelje.</s>
<s>Trenutno Muzej provodi izložbe, no smatramo kako bi ih bilo bolje promovirati da bi doprle do svih zainteresiranih pa tako i kulturoljubaca.</s><s>Kao dodatnu ponudu smatramo kulturne događaje kao što su kulturno umjetnički koncerti, koji bi bili dodatan motiv posjete Muzeju.</s>
<s>Kulturoljupci posjećuju dio kulturne baštine barem 2 do 3 puta godišnje i možda ih put kroz godinu ili dvije opet dovede u MKN.</s><s>Zbog toga je potrebno dorađivati i mjenjati ponudu što češće.</s><s>Na umu je potrebno imati maksimalno trajanje stručnog vodstva i dodatne aktivnosti do cca. 3 sata zato što u istom danu posjećuju i neku drugu turističku znamenitost ili destinaciju pa ih ne želimo previše umarati.</s><s>U sljedećim natuknicama ukratko izdvajamo najbitnije stavke prijedloga za kulturoljupce:</s>
<s>Tržišni segment, koji Muzej posjećuje zajedno s obitelji te im je motiv posjete Muzeja zabava je potrebno ponuditi što zabavniji program kako bi pamtili posjetu kao jedan vrlo zabavan doživljaj.</s><s>Uglavnom vole posjetiti Muzej bez stručnog vodstva pa bi iz tog razloga stručno vodstvo u ponuđenoj ponudi bili opcionalno.</s><s>Kako ne bi posjeta Muzeja bila monotona premda se odlučuju na samostalan obilazak, smatramo korisnim izradu raznih pismenih materijala prema kojima bi obitelji prošle kroz Muzej kao kroz neku društvenu igru, što znači da bi kroz zabavu i naučili nešto o viđenome.</s><s>Ono što obitelji oduševljava, kako starije tako i mlađe članove jesu skulpture neandertalaca koje izgledaju realistički, no uz sve to ih razočarava zabrana fotografiranja i mali broj dodatnog sadržaja.</s><s>Kod dodatne aktivnosti bi ovaj tržišni segment volio iskusiti život u spilji – život neandertalca što se savršeno poklapa s njihovim razočarenjem.</s><s>Život u spilji bila bi vrsta igraonice s animatorima gdje bi se prije svega mogli poslikati u neandertalčevoj odjeći i uz skulpture koje se nalaze u igraonici.</s><s>Cilj cijele aktivnosti bi bilo zabavno iskustvo gdje bi posjetitelji iskusili kako su živjeli neandertalci što podrazumijeva lov na životinje, paljenje vatre, priprema hrane i drugo pa bi se tako obitelji mogle iskusiti u skroz drugačijem obliku života od današnjeg.</s><s>Kao što smo vidjeli u primjeru dobre prakse kod Muzeja Neanderthal, koji ima kafić te kod razočarenja pojedinih posjetitelja Muzeja krapinskih neandertalaca bilo bi idealno otvoriti kafić, koji je vrlo tražen među ovim segmentom da se odmore prije odlaska u posjetu drugoj turističkoj znamenitosti ili destinaciji premda većina njih u anketama govori o tome, a uz sve to u planu Muzeja je dovršetak Parka skulpture gdje bi se djeca mogla zabaviti.</s>
<s>Kako je obiteljima glavni izvor informacija o Muzeju bio od strane rodbine/prijatelja smatramo da bi cijelokupno iskustvo iz Muzeja još više se proširilo od usta do usta uz naravno internet, koji je u današnje vrijeme neizostavan.</s><s>Tijekom posjete spremni su potrošiti do 200 kn što nam je dao rezultat gdje su posjećivali maksimalno 3 članovi obitelji, no vjerujemo da se u okviru tog iznosa mogu realizirati i organizirati sve ponude.</s><s>Obitelji željne zabave posjećuju dio kulturne baštine 2 do 3 puta godišnje što nam govori o tome kako uz zabavu ipak traže nešto poučno.</s><s>Kako smo i naveli da im Muzej nije jedina znamenitost koju posjećuju tog dana, potrebno je prilagoditi duljinu programa i vremena za slobodno vrijeme.</s>
<s>• Obilazak Muzeja i Nalazišta Hušnjakovo uz zabavnog pismenog vodiča • Igraonica Život u spilji za cijelu obitelj s animatorima • Obilazak Parka skulptura Forma Prima</s>
<s>Muzejska djelatnost kao dio kulturne baštine čini veliki dio turizma.</s><s>Uz to je usko vezana i turistička ponuda koja je dostupna posjetiteljima.</s><s>Kako bi posjetiteljima mogli ispuniti njihove želja i očekivanja potrebno je muzejsku ponudu prilagoditi svakome od njih, što znači prilagoditi je tržišnim segmentima.</s><s>Tržišni segmenti se razlikuju jedni od drugih zbog toga je potrebno analizirati svoje posjetitelje te ih onda svrstati prema određenim varijablama kako bi mogli ponudu prilagoditi svakome od njih.</s><s>U našem istraživanju usredotočili smo se na posjetitelje Muzeja krapinskih neandertalaca kako bi došli do dvaju tržišnih segmenata kojima bi prilagodili ponudu, a to su kulturoljupci kojima je potrebno ponuditi što više kulturnog sadržaja i obitelji željne zabave kojima je uz posjet Muzeja potrebno ponuditi zabavnih aktivnosti koje smo predložili.</s><s>Prilagođavanje ponude tržišnim segmentima se primjenjuje sve više kod svakog oblika turizma jer se iskazuje u vrlo dobrim rezultatima, također korisnim potencijalnim posjetiteljima.</s><s>Istražili smo trenutnu ponudu Muzeja krapinskih neandertalaca i došli do zaključka kako je ponuda ista za sve s pojedinim radionicama u kojima uglavnom sudjeluju djeca u sklopu školskih izleta.</s><s>Radionice koje se nude su mali geološki laboratorij, prapovijesna izrada torbica, životinje u vremenu neandertalca, izrada geološkog stupa, abeceda fosila, lubanje hominina, valovite strukture fosila te neandertalci i umjetnost.</s><s>S dodatnom ponudom koja je više razrađena i prilagođena svakom tržišnom segmentu zasigurno bi došlo i do još veće zainteresiranosti, no vjerujemo da manjak takve ponude možda rezultira i do donekle trenutno zadovoljivim brojkama posjetitelja kao i školskim izletima, koji se nalaze unutar školskog kurikuluma.</s><s>Na temelju svega došli smo do određenih varijabla koje smo zapisali kao pitanja u anketi koja je dio kvantitativnog istraživanja kako bi došli do rezultata, koji se tržišni segmenti pojavljuju u Muzeju krapinskih neandertalaca kojima bi prilagodili ponudu.</s><s>Posjetitelji su anketirani pri kraju svog posjeta Muzeju na krajnjoj točci u suvenirnici kako bi mogli dati odgovore glede na upravo viđeno.</s><s>Pitanja ankete se odnose na motiv dolaska, učestalost posjete kulturne baštine na godišnjoj razini, potrošnju prilikom posjete, društvo, izvor informacija, način obilaska, mišljenja o dobrim i lošim stranama prezentiranog, željenoj aktivnosti tj. dodatnom sadržaju i posjetu drugim turističkim znamenitostima ili destinacijama.</s><s>Zahvaljujući rezultatima ankete smo pridobili dva tržišna segmenta – kulturoljupci i obitelji željne zabave, kod kojih se većina varijabla razlikuje po čemu smo zaključili kako je zasigurno potrebno svakom od tih segmenata ponuditi prilagođenu ponudu prema onome što ih zanima.</s><s>U sklopu istraživačkog dijela diplomskog rada smo odradili kvantitativno istraživanje uz koje se vežu 3 hipoteze koje smo si postavili na samom početku pisanja koje smo uz pomoć pridobljenih podataka pokušali prihvatiti ili odbiti.</s><s>Pomoću tržišnih segmenata smo analizirali hipoteze pa smo tako kod prve zastavljene hipoteze zaključili kako posjetitelji s motivom posjete kulturne baštine stvaraju najveći tržišni segment prema rezultatima anketa s čime možemo zasigurno bez dvojbi potvrditi zastavljenu hipotezu.</s><s>Druga hipoteza temelji na potrošnji prilikom posjete Muzeju krapinskih neandertalca gdje govorimo kako je svaki tržišni segment spreman potrošiti različit iznos novca.</s><s>Na temelju pridobivenih rezultata prihvaćamo hipotezu jer su se kod svakog tržišnog segmenta pojavili različiti rezultati.</s>
<s>Zadnja, treća hipoteza se veže uz obitelji koje smo pridobili kao jednog od češćih tržišnih segmenata te govori kako obitelji posjećuju kulturnu baštinu samo jednom godišnje, no tu hipotezu nije moguće prihvatiti već je moramo odbiti jer se pokazao vrlo mali broj rezultata, koji odgovara zastavljenoj hipotezi.</s><s>S velikom sigurnošću nakon istraživanja primarnih i sekundarnih izvora zaključujemo da je jednom takvom muzeju kao što je Muzej krapinskih neandertalaca potrebno uvesti ponudu koja je prilagođena tržišnim segmentima.</s><s>Muzej krapinskih neandertalaca ima veliki potencijal za stvaranje dodatne ponude u smislu kulturnih, zabavnih, istraživačkih i izobražajnih sadržaja.</s><s>Takva ponuda dodatno privuće potencijalne posjetitelje na posjet kao i trenutne posjetitelje na ponovni dolazak.</s><s>Prilagođena ponuda bi pridonjela još većem broju posjetitelja uz svoju široku paletu sadržaja.</s><s>Na temelju pridobivenih rezultata smo došli do pojedinih prijedloga za dva najčešća tržišna segmenta koja čine kulturoljupci i obitelji željne zabave.</s><s>Smatramo da se iz rezultata i naših prijedloga mogu razabrati elementi, koji će pomoći Muzeju krapinskih neandertalaca ako se odluče na prilagođavanje ponude tržišnim segmentima.</s><s>Uz sve to postoji mogućnost dodatne promocije kroz elemente, koji privlače svaki tržišni segment.</s>
<s>Boranić Živoder, S., Tomljenović, R. i Čorak, S. (2011).</s><s>Suradnja interesnih skupina u turističkim destinacijama // Izazovi upravljanja turizmom /, 15-32.</s>
<s>hUKEwiJ4JXs63sAhVNMewKHfPDDMcQFjAAegQIARAC&url=http%3A%2F%2Ffmpe.edu.ba%2 Fimages%2Fnastava%2F951%2FSEGMENTACIJA.ppt&usg=AOvVaw0WZP1l3cPVV muzeja kao dionika kulturnog turizma (priručnik).</s><s>Zagreb: Muzej suvremene Glosbe.com.</s>
<s>Moje ime je Sara Barić i studentica sam Fakultete za turizam Univerze u Mariboru.</s><s>Ova je anketa dio istraživačkog rada za diplomski rad na temu Analiza posjetitelja Muzeja krapinskih neandertalaca s ciljem prilagođavanja ponude tržišnim segmentima.</s><s>U anketi nema točnih i netočnih odgovora, zanimaju nas vaša mišljenja koja su potpuno anonimna te će se koristiti samo u svrhu stvaranja već navedenog rada.</s>
<s>9. Postoji li nešto što Vas je oduševilo i/ili razočaralo?</s><s>10.</s><s>U kojim aktivnostima biste voljeli sudjelovati u sklopu posjete Muzeja? o Život u spilji (prikaz kroz sudjelovanje u radionici gdje je moguće iskusiti život kakvog su živjeli neandertalci)</s>
<s>o Izrada artefakta o Kulturni događaji (izložbe, manifestacije) o Sportske aktivnosti (učenje o nendertalcima kroz sport) o Nijedno</s>