Razvoj glamping turzima na području jezera „Zajarki“ u gradu Zaprešiću

<s>Ime in priimek študent-a/-ke: Mirela Mežnarić Študijski program: diplomsko delo univerzitetnega študija Naslov zaključnega dela: Razvoj glamping turizma na području jezera Zajarki u gradu Zaprešiću</s>
<s>Podpisan-i/-a študent/-ka Mirela Mežnarić • izjavljam, da je zaključno delo rezultat mojega samostojnega dela, ki sem ga izdelal/-a ob pomoči mentor-ja/-ice oz. somentor-ja/-ice; • izjavljam, da sem pridobil/-a vsa potrebna soglasja za uporabo podatkov in avtorskih del v zaključnem delu in jih v zaključnem delu jasno in ustrezno označil/-a; • na Univerzo v Mariboru neodplačno, neizključno, prostorsko in časovno neomejeno prenašam pravico shranitve avtorskega dela v elektronski obliki, pravico reproduciranja ter pravico ponuditi zaključno delo javnosti na svetovnem spletu preko DKUM; sem seznanjen/-a, da bodo dela deponirana/objavljena v DKUM dostopna široki javnosti pod pogoji licence Creative Commons BY-NC-ND, kar vključuje tudi avtomatizirano indeksiranje preko spleta in obdelavo besedil za potrebe tekstovnega in podatkovnega rudarjenja in ekstrakcije znanja iz vsebin; uporabnikom se dovoli reproduciranje brez predelave avtorskega dela, distribuiranje, dajanje v najem in priobčitev javnosti samega izvirnega avtorskega dela, in sicer pod pogojem, da navedejo avtorja in da ne gre za komercialno uporabo;</s>
<s>• dovoljujem objavo svojih osebnih podatkov, ki so navedeni v zaključnem delu in tej izjavi, skupaj z objavo zaključnega dela; • izjavljam, da je tiskana oblika zaključnega dela istovetna elektronski obliki zaključnega ZAHVALA</s>
<s>Zahvaljujem se mentoru izr. prof. dr. Marku Koščaku i sumentoru asist. Tomiju Špindleru za svu pomoć i savjete pri izradi diplomskog dela, mojoj dragoj sestri Mateji, koja mi je bila velika podrška tokom cijelog fakultetskog razdoblja, mojim roditeljima Ivanki i Mladenu na savjetima koji su me poticali naprijed i mojoj baki Štefici na njenim molitvama tokom svih ispita.</s>
<s>Turizam je postao svjetski fenomen i najveća industrija gdje se svakodnevno bilježi veliki rast.</s><s>Broj turista sve više raste što recipročno utječe na prirodu i okoliš.</s><s>Kako se pojavio pojam masovni turizam pojavili su se i novi koncepti i vrste turizma.</s><s>Turisti danas imaju sve više mogućnosti pri odabiru željene destinacije.</s><s>Turističke strategije baziraju se na održivom razvoju turizma gdje se pojavljuje glamping odnosno glamurozno kampiranje, koji je trenutno u trendu zbog zanimljivog spoja glamura i prirode.</s><s>Zbog prednosti osobnog doživljaja prirode, koju omogućavaju tipovi smještaja kao što su šatori ili kućice, glamping je uvršten u ekoturizam.</s><s>Ponuda glampinga se uspješno razvija na području Hrvatske; postoji nekoliko ponuda na području Kvarnera, Istre, nekoliko lokacija na području Dalmacije te u kontinentalnoj Hrvatskoj na Plitvicama.</s><s>S obzirom na činjenicu kako glamping nudi veliku udobnost i luksuz gostima postoji sve više upita od strane turista za takvu vrstu odmora.</s><s>S pomoću intervjua stručnih i nadležnih institucija grada Zaprešića napravljeno je istraživanje u kojem smo saznali o njihovoj osviještenosti u pogledu trenutnih trendova, o njihovim budućim planovima, održivom razvoju i saznanje o mogućnosti realizacije prijedloga koji im se pruža na području jezera Zajarki.</s><s>U istraživanje smo uključili i stanovništvo koje živi na području jezera te ispitali koje je njihovo mišljenje o mogućem razvoju.</s><s>Ključne riječi: glamping, smještaj, održivi razvoj, turizam, Zaprešić, Zajarki THE DEVELOPMENT OF GLAMPING TOURISM ON</s>
<s>Turizem je gospodarska veja, ki se po celem svetu pospešeno razvija in menja v skladu s trenutnimi situacijami, zlasti če pogledamo globalno krizo, ki je pogojena s pandemijo COVID-19.</s><s>Trenutna situacija pogojuje spremembo koncepta turistične ponudbe v skladu z željo, da se turistom ponudi čim več različnih vsebin in se jih privabi, da izberejo našo destinacijo.</s><s>V široki paleti ponudb, ki se pojavljajo v turizmu, zadnje čase so na prvih mestih tiste, ki so usklajene z ekološkim razvojem ciljne destinacije.</s><s>Da bi lahko plasirali novo turistično destinacijo, je pri ustvarjanju nove turistične ponudbe ali izdelka potrebno razmišljati, na kakšen način bo v prihodnosti tam nenehno poskrbljeno za trajen razvoj, da ne bi škodovali kakovosti ponudbe, prav tako pa za odgovornost do turistov in destinacije same.</s><s>Zaradi prednosti osebnega doživetja narave, ki ga omogočajo tipi namestitve kot so šotori ali hiške, je glamping uvrščen v ekoturizem.</s><s>Ponudba glampinga se uspešno razvija na področju Hrvaške; obstaja več ponudb na področju Kvarnerja, Istre, več lokacij na področju Dalmacije in v kontinentalni Hrvaški na Plitvicah.</s><s>Glede na dejstvo, da glamping gostom ponuja veliko udobnost in luksuz, je za takšno vrsto dopusta vedno več povpraševanja iz strani turistov.</s><s>S pomočjo intervjujev strokovnih in pristojnih inštitucij mesta Zaprešića je narejena raziskava, v kateri smo izvedeli več o njihovi ozaveščenosti glede trenutnih trendov, o njihovih prihodnjih načrtih, vzdržnem razvoju in zavedanju o možnosti uresničitve predloga, ki jim je ponujen na področju jezera Zajarki.</s><s>Eden izmed pomembnih razlogov, zaradi katerih smo se odločili za to temo, je to, da živimo v mestu Zaprešiću in vsakodnevno gremo mimo jezera Zajarki.</s><s>V svojem prostem času, skupaj s prijatelji in someščani, obiskujemo jezero, da bi bili v stiku z naravo.</s><s>Zaradi urbanega načina življenja se večina ljudi želi po službi sprostiti, to pa je dobro tudi za človeško zdravje, zato je pomembno, da se vsak prosti trenutek izkoristi z odhodom v naravo.</s><s>Geografsko gledano, turistične destinacije niso iste in bi bilo zaželeno, da se pri uspešnem razvoju prizadeva za to geografsko edinstvenost, njeno naravno in kulturno dediščino, ki bo s tem omogočila kakovost tega okolja.</s><s>Na kakšen način uresničiti ohranjanje posebnosti določene turistične destinacije, je problem, ki se mu v novejšem času pristopa zelo resno.</s><s>Eden izmed ustreznih odgovorov na to vprašanje daje t. i. vzdržni razvoj.</s><s>Vzdržni razvoj je pojem, ki ga vsakodnevno srečujemo v družbenem, znanstvenem in medijskem svetu, še vedno pa ostaja neznanka, kako praktično uporabiti vzdržnost.</s><s>Želje turistov in njihove potrebe glede na starostno skupino so zelo pomembno dejstvo pri razvoju turistične ponudbe.</s><s>Pomembno je, opredeliti in narediti načrt, za kateri segment turistov se želimo maksimalno potruditi glede vsebine in najbolj vzdržnega ter predvsem odgovornega turizma, kar bo vsakemu posamezniku pustilo določen vtis in občutek, da vse to »isto« želi ponoviti tudi naslednje leto ter vsekakor predlagati svojim prijateljem, kar za seboj prinaša tudi najboljšo in najzanesljivejšo obliko oglaševanja.</s><s>Zaprešić je znan kot privlačna, celoletna izletniško-rekreacijska destinacija in s tem želimo predvsem prispevati k pomembnosti vzdržnega ter odgovornega turizma.</s><s>Mesto ima velik potencial za razvoj glamping ponudbe.</s><s>Popoln kraj za postavitev in uresničitev glampinga je območje, ki turistično ni veliko zastopano, kar mestu Zaprešić in njegovi okolici daje veliko prednost zaradi trenutno veliko neizkoriščenega območja, ohranjene narave in bližine mestne ceste.</s><s>Mesto Zaprešić ni glavno turistično središče na območju Zagrebške županije, temveč mesto, ki se ukvarja s tematiko koncepta kakovosti življenja, oziroma privlači vedno večje število prispelih družin, mladih prebivalcev za stalno bivanje.</s><s>Tisto kar vsekakor želimo dodatno doseči iz tega koncepta, je ta kakovost, ki je pomemben temelj za razvoj turistične »novosti« v našem primeru glampinga.</s><s>Namen tega dela je prikazati, kakšen potencial ima mesto Zaprešić za razvoj glampinga in izboljšati turistično ponudbo mesta.</s><s>Glede na to, da je izbrana lokacija v mestu Zaprešić ekološko čista, se pojavlja več opcij, s katerimi bi se dalo to lokacijo izboljšati.</s><s>Raziskovalna vprašanja, ki smo jih formulirali, nam bodo pomagala, da raziščemo, ali smo z izbiro vzdržnega turizma in glampingom zares izbrali pravo obliko, s katero se bo jezero Zajarki spreobrnilo v zaželeno turistično destinacijo.</s><s>Omenjeni pristopi so osnova za vlaganje v turizem nekega območja.</s><s>Z vlaganjem in proučevanjem dobrih primerov prakse na domačem ter tujem trgu bomo vsekakor prispevali k našem glavnem cilju.</s><s>Cilj vsake turistične destinacije je, da poveča in izboljša namestitvene kapacitete, omogoči boljše turistične rezultate, boljšo promocijo turističnih potencialov in razširi turistično ponudbo.</s><s>Mesto Zaprešić je destinacija v neposredni bližini glavnega mesta Zagreba, ki ima veliko avtentičnega naravnega bogastva in skrbno negovane kulturne dediščine.</s><s>S prikazom bogastva destinacije smo uprizorili trenutno stanje turističnih ponudb na območju mesta Zaprešića, kot tudi namestitvene kapacitete in gastronomsko ponudbo.</s><s>Da bi izvedeli, kakšni so načrti, programi in pričakovani prihodnji rezultati razvoja tako turistične skupnosti mesta kot zagrebške županije, smo sestavili vprašalnik, ki je bil zastavljen izbrani skupini ključnih uslužbencev.</s><s>Skozi 9 vprašanj je bilo raziskano stanje na destinaciji, problemi in načrti za prihodnost kot tudi potencial za izgradnjo glampinga na lokaciji jezera Zajarki.</s><s>Po informaciji iz strani turističnih uslužbencev, da jezero ima potenciale, smo opisali in analizirali trenutno stanje na samem terenu.</s><s>Na podlagi tega smo naredili celoten načrt, s katerim bi se lahko zgradil glamping in ugotovili, kakšne so prioritete za uresničevanje vizije.</s><s>S povezovanjem s stebri vzdržnega in odgovornega turizma smo pokazali, da te prioritete prispevajo k realizaciji ohranjanja naravnih virov na lokaciji in osmišljanju odgovorne turistične ponudbe.</s><s>Ugotovili smo smer dolgoročnosti ponudbe, ki se lahko uresniči samo s skupnim vlaganjem, medsebojnim sodelovanjem v interakciji vseh turističnih ponudnikov.</s><s>Ključni pogoj za to je vzpostavitev konkretne trdne povezanosti med vsemi vlagatelji, vzdrževanje kontaktov in skrb za medsebojno sodelovanje, v katerem vsak izmed njih lahko ustvari dobiček, ne samo poslovno, temveč tudi zasebno, glede na to, da vsi živijo v istem mestu in je želja po kakovostnem načinu življenja v mestu cilj vsem.</s><s>Na ta način bi ta neizkoriščeni potencial lahko bil nova turistična ponudba, ki bi celo mesto Zaprešić povzdignila v bolj kakovostno turistično destinacijo.</s><s>Kakovostno osmišljena strategija prepoznavnosti destinacije Zaprešić na nacionalni ravni vključuje novo ponudbo glampinga na jezeru Zajarki kot izjemno pomembno tako za razvoj destinacije kot za njeno izvirnost ter prepoznavnost v nacionalnih okvirjih.</s>
<s>Tabela 1: Push-pull motivacijski faktori za glamping turizam.</s><s>Tabela 3: Pokazatelji i prećenje izgradnje glampinga na jezeru Zajarki u Zaprešiću NAVODI KRATICA</s>
<s>Turizam je gospodarska grana koja se u cijelom svijetu ubrzano razvija, i mijenja sukladno trenutnim situacijama, osobito gledajući na globalnu krizu uvjetovanu pandemijom COVID-19.</s><s>Trenutna situacija uvjetuje promjenu koncepcija turističke ponude u skladu s željom da se što više različitih sadržaja ponudi turistima i privuče ih da odaberu našu destinaciju.</s><s>U širokoj paleti ponuda koje se pojavljuju u turizmu u posljednje vrijeme prednjače one koje su usklađene s ekološkim razvojem ciljane destinacije.</s><s>Da bi mogli plasirati novu turističku destinaciju potrebno je prilikom smišljanja nove turističke ponude ili proizvoda razmišljati na koji način će se ondje u budućnosti kontinuirano brinuti o održivom razvoju, kako se ne bi naštetilo kvaliteti ponude, no i o odgovornosti prema turistima te samoj destinaciji.</s><s>Navedeni pojmovi u ovom radu su najčešće razmatrani u cilju postizanja kvalitetnog poslovanja.</s><s>Poznato je da svi turisti žele destinaciju na koju će se uvijek s velikim veseljem ponovno vratiti, biti među prvima koji će rezervirati željeni termin i dobiti uslugu koja je poznata po svojoj kvaliteti, uslugu koja ih odmah na prvu privuče svojom jedinstvenom ponudom te mnogobrojnim detaljima koji ju još dodatno obogaćuju te čine je posebnom i drugačijom od ostalih.</s>
<s>Jedan od bitnih razloga zbog kojih smo se odlučili za ovu temu je to što živimo u gradu Zaprešiću te svakodnevno prolazimo pored jezera Zajarki.</s><s>U svoje slobodno vrijeme zajedno sa prijateljima i sugrađanima posjećujemo jezero kako bi bili u doticaju s prirodom.</s><s>Zbog urbanog načina života, većina ljudi želi se opustiti nakon posla, a to je dobro i za ljudsko zdravlje, pa je stoga bitno svaki slobodan trenutak iskoristiti odlaskom u prirodu.</s><s>Potrebno je poticati boravak u prirodi kod djece, organizirati razne sportske igre, natjecanja kako bi i oni sami u današnje vrijeme shvatili da mobiteli, računala i ostale multimedijske usluge ne mogu zamijeniti iskren smijeh u prirodi i lakši san.</s><s>Isto tako bitno je da svaki grad ima područje koje je usko povezano s prirodom i obogaćeno raznim sadržajima kao npr. šetnje, biciklizam, ribolov i dr. Grad Zaprešić ima jezero Zajarki koje je u potpunosti okruženo prirodom te koje ima velik potencijal za realizaciju turističkog proizvoda.</s><s>Turističke ponude manjih gradova koji su okruženi prirodnim bogatstvom danas se najčešće baziraju na iskorištavanju ekološkog potencijala zbog sve češćih posjetitelja koji upravo traže boravak u prirodi.</s><s>Gledajući na trenutnu smještajnu ponudu grada Zaprešića, turistički potencijal jezera Zajarki nije u potpunosti iskorišten.</s><s>Ovaj rad pokazat će kako bi se razvojem glampinga obogatili smještajni kapaciteti grada Zaprešića te doprinijeli boljoj turističkoj povezanosti s ostalim ponuđačima glampinga na području Hrvatske ali i šire.</s><s>1.1 Definicija i opis problema</s>
<s>Nedvojbeno turizam osim brojnih pozitivnih utjecaja ima i značajne negativne utjecaje na prirodni okoliš, tako da dolazi do svojevrsnog paradoksa da bi se mogao uspješno razvijati, turizam traži kvalitetan i čist okoliš, a svojim razvojem svakodnevno ugrožava kvalitetu istog okoliša (Črnjar, 2002).</s><s>Manje turističke destinacije koje su počele s razvojem svog turističkog proizvoda nesvjesno uništavaju destinaciju inovacijskim procesima za koje prvobitno nisu obavile konzultacijski proces s institucijama za okoliš.</s><s>U takvim inovacijskim procesima možemo vidjeti da se bitno mijenja oblik turističke destinacije koji samim time gubi na svom prirodnom značaju i vrijednosti zbog želje za što većim turističkim pomakom i stvaranjem bolje konkurentnosti na tržištu.</s><s>Danas možemo vidjeti da su destinacije svojom ponudom sve sličnije jedna drugoj.</s><s>Okoliš i kulturna baština su ključni dijelovi koji destinaciju čine posebnim (Carić, 2006).</s><s>Geografski gledano, turističke destinacije nisu iste te bi bilo poželjno prilikom uspješnog razvoja težiti toj geografskoj jedinstvenosti, njenoj prirodnoj i kulturnoj baštini koja će time omogućiti kvalitetu tog okoliša.</s><s>Na koji način ostvariti očuvanje posebnosti neke turističke destinacije, problem je kojemu se u novije vrijeme pristupa vrlo ozbiljno.</s><s>Jedan od prikladnih odgovora na to pitanje daje tzv. održivog razvoja.</s><s>Održivi razvoj je pojam koji svakodnevno susrećemo u društvenom, znanstvenom i medijskom svijetu ali isto tako ostaje nepoznanica kako praktično primijeniti održivost.</s><s>To je osnovni problem kojemu su se posvetili mnogobrojni pokrenuti projekti koji su se proslavili pri samom početku i osnutku svoje ideje, međutim nisu nastavili niz u kojem bi svoj razvoj održali.</s>
<s>Održivi razvoj turizma podrazumijeva prvenstveno kvalitetno i odgovorno planiranje prostora koje stavlja naglasak na lokalne kulturne vrijednosti.</s><s>U skladu s navedenim nove investicije zahtijevaju nužno očuvanje neobnovljivih resursa (Inskeep, 1991).</s><s>Ponuda usklađena s načelima održivosti trebala bi u tom smislu plasirati jedinstvenu turističku ponudu koja svojom posebnošću zadovoljava potrebe gostiju, a da nema negativan utjecaj na okoliš.</s><s>Dakle održivi razvoj turizma je kompleksan, zahtjevan, složen i slojevit proces koji ima različite razine djelovanja od globalne do lokalne razine.</s>
<s>Pitanje očuvanja posebnosti neke turističke destinacije razmatra i odgovorni turizam.</s><s>Odgovorni turizam zasnivan je na principima socijalne i ekonomske pravde te poštivanju i uvažavanju običaja, kulture i okoline.</s><s>Pojam “odgovornost” iz kojeg proizlazi ova vrsta turizma govori nam o pozitivnoj interakciji između turističke industrije, lokalnih zajednica i putnika.</s><s>Srž koncepta odgovornog turizma je u povezivanju i razmjeni te djelotvornom utjecaju.</s><s>Svatko može biti odgovoran putnik koji brine o svijetu i ljudima, potrebno je pratiti i poštovati kulturu i običaje destinacija te se ponašati u skladu s njima tako odgovorno doprinijeti u razvoju održivog i odgovornog turizma (Smoković, 2017).</s><s>Još od malih nogu roditelji nas uče kako se ponašati u skladu s mjestom gdje se nalazimo.</s><s>Pa tako je i kod putovanja i obilaska turističkih destinacija, a isto tako i samih djelatnika ponekad i vlasnika neke turističke destinacije koji ponekad odgovornost ne primjenjuju u svim segmentima.</s><s>Turistička destinacija je područje koje je namijenjeno za boravak više osoba u istom turističkom periodu te pritom odgovorno ponašanje prema istoj.</s><s>Narušavanjem ovog segmenta gubimo na djelotvornom utjecaju te odgovornom povezivanju kojim trebamo težiti kao turisti, a isto tako i odgovorne osobe na nekoj turističkoj destinaciji.</s><s>Korištenjem jednostavnih primjera kao što smo se imali prilike prisjetili iz ranih perioda naših života, možemo pojednostaviti ovako složenu i kompleksnu interakciju između turističke destinacije, lokalnih zajednica i putnika te stvoriti naviku kojom se možda svakodnevno služimo i danas samo ponekad u drugačijim oblicima te prigodama.</s><s>Specifičnost turističkog sektora je u tome što turizam ovisi o netaknutim ekosustavima dok svojim razvojem i pritiskom na prostor na iste snažno utječe.</s><s>Postojeći trendovi kao što su snažna industrijalizacija te nagli rast populacije stvorili su velik pritisak na ionako opterećene kapacitete zemlje.</s><s>Problemi okoliša i njegova zagađenja su od lokalnog značaja prerasli u globalne prijetnje i probleme.</s><s>Posebno je to vidljivo kod razvijenih mediteranskih turističkih država, kao što su Španjolska, Francuska, Italija, Grčka i Turska.</s><s>Glavne štete nanesene su krajoliku i to nepopravljive estetske, ekološke, ekonomske, povijesne, etničke, graditeljske i ostale (Klarić, 2002).</s><s>Prethodno objašnjena odgovornost usko se povezuje s globalnim problemom i sve većim zagađenjem okoliša.</s><s>Potrebno je odgovorno se postaviti i kada imamo prilike vidjeti pojedine probleme na drugim turističkim destinacijama, kao što su spomenute popularne mediteranske razvijene zemlje, ne želimo da se to događa u našoj zemlji, ali ne radimo to ni drugim zemljama.</s><s>Ako se razmišlja po načelu “ne radi drugima što ne želiš sebi” problemi bi se značajno promijenili.</s><s>Isto tako, jaka industrijalizacija je problem koji je stvorio čovjek te se taj isti problem može smanjiti procjenom vrijednosti određene turističke destinacije, kulturne i prirodne vrijednosti te sukladno tome povisiti cijene turističkih destinacija i uskladiti sa turističkom segmentacijom.</s><s>Turističkom segmentacijom unaprijed određujemo tip posjetitelja koji će ujedno imati uži izbor prilikom selekcije, a samim tim bolje i kvalitetnije ponude.</s><s>Glavni cilj u razvoju turizma je podizanje kvalitete života te prilagodba zahtjevima turističke potražnje.</s><s>Koncepcija razvoja trebala bi se temeljiti na održivosti uz očuvanje izvornih oblika prirode i kulturnog nasljeđa.</s><s>Turizam, dakle, treba biti onaj dio gospodarstva koji pokreće sve ostale gospodarske djelatnosti (Blažević, 2007).</s><s>Težnja ka što kvalitetnijem obliku života u koji je uključena doza odmora i osobnog zadovoljstva je općeljudska, a to oblikuje turističke ponude određenog kraja.</s><s>Ljudi danas više teže međusobnoj promociji prilikom koje stvaraju i oblikuju svoje mišljenje i stvaraju potrebu i želju za istim iskustvom koje mu je preneseno od osobe do osobe.</s><s>Stanovništvo je najbolji oblik promocije koji danas imamo prilike vidjeti.</s><s>Kako je turizam dio gospodarstva koji pokreće sve ostale gospodarske djelatnosti tako i turizam bez stanovništva nema smisla.</s><s>Stanovništvo je ono koje podiže kvalitetu života neke destinacije te time promocijski djeluje na ostatak posjetioca.</s><s>Kad govorimo o podizanju kvalitete života te potrebnoj prilagodbi novim zahtjevima turističke potražnje moramo se osvrnuti i na zadaće destinacijskog menadžmenta putem kojih planiranjem, organiziranjem, vođenjem i kontroliranjem podižemo razinu brige o ljudskim resursima.</s><s>Spomenutim zadaćama činimo kvalitetan turistički proizvod od istraživanja, stvaranja, promoviranja i prodaje proizvoda.</s><s>Praćenje konkurentnosti također je jedan od bitnih faktora u stvaranju dobrog brenda i jačanja imidža (Čorak, Želje turista i njihove potrebe glede dobne skupine su jako bitan čimbenik kod razvoja turističke ponude.</s><s>Bitno se opredijeliti i napraviti plan za koji segment turista se želimo maksimalno potruditi u vezi sadržaja i najbolje održivog i prije svega odgovornog turizma što će svakome pojedinačno ostaviti neki dojam i osjećaj da to sve „isto“ želi ponoviti i iduće godine i svakako predložiti svojim prijateljima. što za sobom donosi i najbolji oblik promoviranja.</s>
<s>Istraživanje i segmentacija industrijskog tržišta dvije su strateške marketinške aktivnosti koje su relativno novijeg datuma.</s><s>Istraživanje i segmentacija bilo kojeg tržišta, pa tako i industrijskog, najuže su vezani uz marketinški koncept čiji je temelj i fokus potrošač, te način optimalnog zadovoljenja njegovih želja i potreba.</s><s>Te želje i potrebe trebaju se u potpunosti razumjeti, a postoje različiti načini za prikupljanje i analizu potrebnih informacija.</s><s>Metode i tehnike koje se u istraživanju primjenjuje ponajviše ovise upravo o specifičnim karakteristikama pojedinih tržišta (Šimić, 2004.) Danas, kao što je dobro poznato, sve više ljudi traži destinacije koje će im priuštiti bijeg iz urbanog okruženja i potpuni odmor.</s><s>Za neke destinacije svakako se možemo složiti da su postale sve samo ne idealna lokacija za odmor i uživanje u prirodi zbog prevelike urbanosti, velikog broja pristiglih turista u istom godišnjem periodu što ukratko možemo i prepisati poznatom svjetskom problemu.</s><s>Spomenuti pojam koji danas sve češće susrećemo možemo definirati kao prekomjerni turizam.</s><s>Riječ je o velikom porastu dolaska turista u kojem ni destinacija više nije u mogućnosti zaprimiti ni funkcionirati tijekom sezonskog perioda.</s><s>Prekomjerni turizam pokušava se smanjiti s uvedenim aplikacijama pomoću kojih će destinacije moći pratiti i kontrolirati broj dolazaka i noćenja tijekom sezone (Savić, 2018).</s><s>Danas iz perspektive globalne pandemije uzrokovane virusom COVID-19 vidimo da mnoge „overtourism“ destinacije zjape prazne, jer se ljudi iz straha od zaraze ne usuđuju biti u okruženju velikog broja ljudi.</s><s>Iz tog razloga danas je veoma povoljno vrijeme za razvoj turističke ponude koja se bazira na manjim destinacijama povezanim uz prirodu, odnosno za održivi i ekoturizam.</s><s>Kako turizam nije jedina industrija nego vertikalno i horizontalno veže razne industrije, tako ni jedan trend nije jedini nego veže za sobom razvoj i unapređenje novih trendova.</s><s>Trendovi se danas razvijaju i mijenjaju iz dana u dan.</s><s>Ono što je u cilju svakoj turističkoj destinaciji pa tako i samom turistu je održivi i odgovorni turizam.</s><s>Najbitniji dio u turizmu je prepoznavanje, a ako bolje i dublje pogledamo neku destinaciju zasigurno ćemo svi vidjeti najbolji potencijal koji nam ona nudi.</s><s>Izbor našeg ciljanog tržišta bit će dodatno pojašnjen u radu.</s><s>Postoje razne varijable kojima se određuje segmentacija tržišta krajnjih potrošača.</s><s>To su geografske, demografske, psihografske te prema ponašanju.</s><s>Varijable koje utječu na našu segmentirajuću odluku krajnjeg potrošača odnosno posjetioca u ovome slučaju su psihografske, gdje ćemo se bazirati na životnom stilu, osobnosti pojedinog turista, prema ponašanju, zbog stava prema proizvodu te također i spremnost na odluku.</s><s>U ovom radu koristila se destinacijska razina primjene načela održivog turističkog razvoja.</s><s>Održivim razvojem utječemo na motiv posjetitelja pri selekciji odluka o posjeti određene turističke destinacije.</s><s>Uključujući lokalne i kulturne vrijednosti grada Zaprešića želimo stvoriti jedinstvenu destinaciju koja će svojom ponudom smanjiti selekcijski dio posjetitelja te održivost zaista primijeniti u stvarnost.</s><s>Iz tog razloga odlučili smo se za održivi turizam.</s>
<s>Koncept odmora u kontaktu s prirodom, usluge rekreacije, zdravog života, vrhunske gastronomije te zabavnih sadržaja to je sve ono što bi zasigurno privuklo ljubitelje dobro poznatog glamping trenda koji je danas sve više rasprostranjen diljem svijeta.</s><s>Jedna od strategija održivog razvoja turizma predstavlja glamping.</s><s>Naziv glamping je nastao iz engleske riječi za glamur (ang. Glamour) i riječi za kampiranje (ang. camping).</s><s>Glamping je globalno rastući fenomen koji kombinira kampiranje s luksuzom i sadržajima koji se tipično vežu uz vlastitu kuću ili hotelski smještaj (Petković, 2014).</s><s>Pojam glamping je spoj glamuroznog odmora i kampiranja što omogućuje na najbolji mogući način prethodno spomenuti odmor u prirodi te bijeg iz urbanog okruženja što je danas sve više prepoznat interes kod turista i preispitivanja njihovih želja i potreba.</s><s>Glamping u Hrvatskoj turističkoj ponudi je još uvijek „novotarija“ za koju su mnogi skeptični i još uvijek nisu sigurni zašto bi baš to bila najbolja opcija za odmor.</s><s>Ponuda glampinga u Hrvatskoj u odnosu na dobru razvijenost u svijetu je dosta oskudna.</s><s>Što se tiče kvalitete poprilično je neujednačena: proteže se od luksuznih šatora koji su bolje opremljeni od apartmana u hotelima, pa sve do slabije uređenih šatora koji pružaju sve što je potrebno za boravak u njima do dobro opremljenih mobilnih kućica koje svakoga očaraju modernim stilom uređenja.</s><s>Danas u vrijeme globalne pandemije uzrokovane virusom COVID-19 ovakva vrsta odmora u prirodi u kojem se turist ne treba odreći udobnosti na koje je navikao doista je privlačnija nego prije.</s><s>Sama činjenica da može ostaviti vrevu ljudi, stresne situacije i odmoriti se u prirodi, daleko od mogućnosti zaraze, i uz to doprinijeti zdravlju svojeg organizma dodatan je mamac za razvoj glamping turizma u Hrvatskoj.</s><s>Pitanje je hoće li ovu priliku hrvatski turistički djelatnici prepoznati i znati iskoristiti?</s>
<s>Zaprešić je poznat kao atraktivna, cjelogodišnja izletničko-rekreacijska destinacija te ovim radom želim prije svega dodati važnost održivom i odgovornom turizmu.</s><s>Grad ima veliki potencijal za razvoj glamping ponude.</s><s>Idealno mjesto za postavljanje i realizaciju glampinga je područje koje nije toliko turistički zastupljeno što gradu Zaprešiću i njegovoj okolici daje veliku prednost zbog trenutno puno neiskorištenog područja, očuvane prirode kao i blizine gradskih prometnica.</s><s>Grad Zaprešić nije glavno turističko središte na području Zagrebačke županije već grad koji se bavi tematikom koncepta kvalitete života odnosno privlači sve veći i veći broj pristiglih obitelji, mladog stanovništva za stalni boravak.</s><s>Ono što svakako želimo dodatno izvući iz tog koncepta je ta kvaliteta koja je bitan temelj za razvoj turističke „novine“ u našem slučaju glampinga.</s>
<s>Svrha ovog rada je prikazati koliki potencijal ima grad Zaprešić za razvoj glampinga te unaprijediti turističku ponudu grada.</s><s>Uz to poželjno je slijediti održivi i odgovorni koncept odnosno na održiv način omogućiti širenje smještajnog kapaciteta, turističke sezone i podići trenutnu razinu kvalitete turističke ponude.</s><s>U koliko se usmjere ponuđači i ulagači u održiv način poslovanja turistička ponuda iz godine u godinu se samo nadograđuje kako bi se ojačao pozitivan doživljaj mjesta i omogućio da se sve više turista odluči za takvu vrstu smještaja.</s>
<s>• Prikazati važnost i ulogu glampinga u održivom razvoju turizma o Prikazati kako održivi turizam, kroz nove turističke ponude pozitivno utječe na osiguravanje konkurentnosti turističke destinacije kako bi dugotrajno napredovale i stvarale koristi svojim poslovanjem. • Istražiti potencijal destinacije jezero Zajarki za razvoj glampinga o Za prepoznavanje potencijala destinacije za razvoj turističke ponude potrebno je upoznavanje s destinacijom i područjem koje je okružuje.</s><s>Prepoznavanjem pozitivnih i negativnih čimbenika destinacije te općih potreba za razvoj glampinga dolazimo do mogućeg potencijala za razvoj turističke ponude.</s>
<s>• Prikazati trenutačno stanje turističkih ponuda na području grada Zaprešića o Prikazati prirodnu i kulturnu baštinu koja čini temelj za razvoj turizma, smještajne kapacitete, gastronomsku ponudu kojom grad Zaprešić i okolica raspolaže, planove, programe i rezultate lokalne turističke zajednice koja svakodnevno radi s ciljem boljeg turističkog razvoja te unapređenja grada i okolice.</s><s>Cilj je utvrditi postojeće stanje na terenu kako bi se moglo pristupiti razvoju glampinga, • Oblikovati razvoj glampinga na području jezera Zajarki o Za razvoj turističkog proizvoda prije svega potrebno je imati jasnu viziju i misiju koja nas usmjerava.</s><s>Potrebno je izraditi stratešku analizu unutarnjih i vanjskih čimbenika koje identificiraju snagu, slabosti, povoljne prilike i moguće prijetnje, nadalje, vrednovati potencijale destinacije te razviti odgovarajuću strategiju za održivo, odgovorno i održivo poslovanje.</s><s>Za oblikovanje razvoja glampinga potrebno je izabrati i odgovarajuću marketinšku strategiju za područje jezero Zajarki.</s>
<s>1.3 Istraživačka pitanja zaključnog rada i hipoteze Unutar ovog istraživanja potrebno je, s obzirom tematiku, definirati nekoliko pitanja kojima ćemo propitivati koji su zadovoljavajući odgovori.</s><s>S obzirom na to da je odabrana lokacija u gradu Zaprešiću ekološki čista, javljaju se nekoliko opcija kojima bi se moglo unaprijediti ovu lokaciju.</s><s>Istraživačka pitanja koja smo formulirali pomoći će nam da ispitamo jesmo li odabirom održivog turizma i glampingom doista izabrali pravi oblik s kojim će se jezero Zajarki pretvoriti u poželjnu turističku destinaciju.</s><s>Iz tog razloga postavili smo četiri istraživačka pitanja na koja imamo hipotetske odgovore, koje se nadamo da ćemo istraživanjem potvrditi.</s><s>1. Kako održivi razvoj utječe na unapređenje grada Zaprešića?</s><s>Održivo ili trajno poslovanje je trenutno najbolja formula za opstanak.</s><s>Donesenim odlukama može se uvelike utjecati na stanovništvo, njihove navike i mišljenje koje osim što pridonose boljitku tog područja, turističke destinacije ili šire, utječu i na kvalitetu života stanovništva i posjetioca u turističkoj sezoni.</s><s>Održivi razvoj podrazumijeva kvalitetno i odgovorno planiranje prostora koji stavlja naglasak na lokalne kulturne vrijednosti.</s><s>Očuvanje i briga kulturne i prirodne baštine odražava razvoj iz godine u godinu i samim time jača vrijednost lokaliteta.</s><s>Postavljeno pitanje bazira se na pojašnjenju mjera kojima se grad Zaprešić koristi za održiv razvoj te kako se time postiže unapređenje u odnosu na raniji period u kojem nisu težili općenitom razvoju npr. zbog nedostatka financijskog kapitala ali i odabira modusa unapređenja.</s><s>Održiv razvoj može utjecati na infrastrukturu, kulturnu i prirodnu baštinu a na samo lokalno stanovništvo.</s>
<s>2. Ima li potencijala jezero Zajarki za razvoj glampinga i u kojoj mjeri?</s><s>Potencijal nekog lokaliteta određuje se na temelju prirodne, kulturne i ekološke očuvanosti resursa.</s><s>Osim toga dobro je poznato da postoje i neiskorišteni potencijali za koje se nije uvidjela potreba za iskorištavanjem i ulaganjem u svrhu nove turističke ponude.</s>
<s>Turistički trendovi u svijetu sve više pokazuju promjenu ponašanja turista koji nastoje doživjeti što je moguće više različitih iskustava tijekom svog putovanja, stoga ovom obliku potražnje odgovara koncept ruralnog turizma koji integrira ekoturizam, športski, lovni, ribolovni, turizam u parkovima prirode, avanturistički, zimski, seoski, kulturni Sigurno smo svi imali prilike vidjeti destinaciju za koju smo i sami rekli „ovdje bi trebalo nešto napraviti/pokrenuti“ ključan čimbenik je u tome da li osobe koje su nadležne za pokretanje vidjele potencijal, i imaju li dovoljno resursa kako bi taj potencijal i ostvarili.</s><s>Isto tako ovisi o tome da li je potražnja dovoljno jaka te ima li smisla dugoročno ili kratkoročno ulagati.</s><s>Ova pitanja razmatrat će se na primjeru jezera Zajarki u Zaprešiću.</s>
<s>Ovo istraživačko pitanje uključuje više faktora koji trenutno turistički posluju na području grada Zaprešića.</s><s>Zajedničko ulaganje, međusobna suradnja u interakciji svih turističkih ponuđača te razvojno kretanje u istom smjeru osnovni su preduvjet za postizanje cilja.</s><s>Smjer kojem trebaju težiti je dugoročnost ponude.</s><s>Za to ključan uvjet uspostaviti konkretnu čvrstu vezu između svih ulagača, održavati kontakte i brinuti se o međusobnoj suradnji u kojoj svatko od njih može biti na dobitku, ne samo na poslovnom planu, već i na privatnom, s obzirom da svi žive u istom gradu te je želja za kvalitetnim načinom života u gradu svima u cilju.</s><s>4. Koliko je grad Zaprešić usmjeren prema razvoju novih turističkih proizvoda?</s><s>Za razvoj novog turističkog proizvoda potrebno je jako puno vremena, i to sa sobom nosi veliki rizik.</s><s>Turistički proizvod obnavlja i osvježava trenutne ponude te otvara mogućnosti za povećanje zainteresiranosti kod ciljane skupine.</s><s>Kontinuirano praćenje svjetskih trendova, koji se u današnje vrijeme jako brzo mijenjaju, preduvjet je za nove ponude jer se takva usluga očekuje i u domaćem turizmu.</s><s>Današnji turisti često su zasićeni svakidašnjim ponudama te očekuju novitete koji će zadovoljiti njihove potrebe i pružiti im uslugu koja će ih primamiti da se i iduće godine vrate.</s><s>Iz tog razloga održavati razvoj i omogućavati nove proizvode na našim destinacijama je ključan čimbenik uspješnog poslovanja.</s><s>Kod ovog istraživačkog pitanja očekuje se slika o tome u kojoj mjeri smo omogućeni poticati razvoj novih turističkih proizvoda.</s><s>Ova četiri pitanja zapravo su vrlo sažeta i u hipotetski idealnim uvjetima pokazuju da bi se mogla realizirati održiva glamping destinacija na jezeru Zajarki u Zaprešiću.</s><s>U stvarnosti, za ostvarenje ovih planova postoje određene olakšice kao i stvarna ograničenja za koja već sada znamo da postoje.</s><s>1.4 Ograničenja u realizaciji rada</s>
<s>Ovaj rad bio je planiran u vrijeme prije nastanka globalne pandemije koja otežava socijalne kontakte, i ograničava kretanje ljudi.</s><s>Iz tog razloga moramo napomenuti kako je trenutna situacija odredila izgled ovog rada, u većoj mjeri nego što je u početku planirano.</s><s>Tijekom izrade rada i istraživanja uočili smo nedostatak literature, pogotovo monografskih izdanja, ali i članka, zapisa i istraživanja slične tematike.</s><s>Broj znanstvenih članaka koje smo mogli iskoristiti relativno je malen, a na hrvatskom jeziku ih je još manje, no svi su bili novijeg datuma nastanka.</s><s>Naša očekivanja o posjetama otvorenim knjižnicama kako u samom Zaprešiću, tako i na fakultetu nisu se ostvarila.</s><s>Zbog trenutne krize s pandemijom virusa COVID-19 i kontinuiranom borbom nacionalnih zdravstvenih kriznih stožera u zaštiti svojih stanovnika koji su povremeno zatvarali granice država, to je imalo utjecaj na ovaj rad.</s><s>S obzirom na otežani prelazak preko granice u susjednu Sloveniju koji je uključivao dvotjednu izolaciju, i negativan test na koronu da bi uopće mogli stići do fakulteta, bili smo primorani svoju literaturu potražiti na internetskim stranicama koje su lakše dostupne.</s><s>Na sreću razumijevanje mentora i njegova suradnja uvelike je olakšala ovaj problem.</s><s>Zbog krizne situacije ni knjižnice u samom Zaprešiću nisu bile dostupne, tako da smo zapravo u potpunosti ovisili o digitalnim resursima.</s><s>No sva literatura je relativno novijeg datuma objave, i lako dostupna u digitalnom obliku.</s>
<s>Kako je bilo planirano tijekom izrade diplomskog rada, stupili smo u kontakt s turističkom zajednicom grada Zaprešića, kao i Zagrebačke županije, kako bi dobili više informacija o trenutnom stanju u turističkom sektoru samog lokaliteta, i saznali njihov stav o mogućnosti realizacije zamišljenog projekta.</s><s>Suradnja s turističkom zajednicom u Zaprešiću otkrila je kako oni u budućnosti planiraju primijeniti održiv i odgovoran način te poboljšati trenutnu turističku ponudu, broj dolaska i noćenja.</s><s>Pokazalo se kako postoji određeno ograničenje oko mogućnosti ostvarenja kontakta s nadležnim osobama (koje se brinu o zaštiti okoliša; stambenim i komunalnim poslovima, i u sektoru za investicije; u sektoru za prostorno uređenje; upravnom odjelu za graditeljstvo, savjetnici za realizaciju u gradu Zaprešiću te ostale nadležne institucije i osobe), zbog ograničenog slobodnog vremena koje oni mogu odvojiti za naše istraživanje.</s><s>Iako smo se prilagodili njihovom ograničenom slobodnom vremenu i smanjili očekivanja na minimum, te se lijepo prethodno najavili putem pismene obavijesti mailom s ciljem dogovora točnog datuma za obavljanje intervjua i prikupljanje ostalih informacija, imali smo polovičan uspjeh.</s><s>Očekivali smo kako će u komunikaciji s nadležnim institucijama biti ograničenja prilikom prikupljanja točnih informacija za istraživanje, pa smo se unaprijed informirali istraživanjem projekta koji su se do danas izvodili u gradu Zaprešiću u cilju kvalitetnijeg intervjua i dobivanja povratnih informacija i mišljenja nadležnih osoba.</s><s>Pobrinuli smo se za dobru osobnu prezentaciju našeg istraživanja te zamolili nadležne osobe da tijekom intervjuira daju što preciznije odgovore u cilju kvalitetnijeg istraživanja, te smo im najavili mogućnost kako bi dobivene rezultate istraživanja u budućnosti mogli i njima biti lako dostupni i korisni.</s><s>Na kraju pokazalo se koliko je korisno ostvarenje idejnog koncepta glampinga na jezeru Zajaki, kako za turističku ponudu grada Zaprešića, tako i za sve stanovnike okolice.</s><s>Po pitanju realizacije projekta postoje mnoga ograničenja, ne samo za plasman ove ideje kod nadležnih institucija već i za njezinu realizaciju.</s><s>1.5 Predviđene metode zaključnog rada</s>
<s>Nakon prikaza istraživačke teme, pitanja, hipoteza te prepreka u realizaciji rada, izložiti ćemo metode koje će se upotrijebiti za izradu rada.</s><s>Završni rad započinje kabinetskim radom u kojemu se istražilo i sustavno prikupilo informacije o temi, posebno o turističkoj destinaciji Zaprešić, o jezeru Zajarki, o glampingu kao vrsti rekreacije i načinima turističke ponude.</s><s>Informacije smo pronašli u objavljenim člancima na internetskim stranicama koje donose domaća i strana istraživanja na temu održivog razvoja, glampinga te primjera dobre prakse na područjima gdje je ova vrsta turizma već dobro poznata i popularna.</s><s>Time smo dobili prvi uvid u probleme koje prate realizaciju ovakvog projekta, kao i idejna rješenja za probleme koje prate realizaciju.</s><s>U drugom praktičnom dijelu rada, proveli smo anketu i prema formiranim pitanjima metodom dijaloga od ispitanika i dobili smo informacije po pitanju teme o kojoj istražujemo.</s><s>Kvalitativni pristup omogućio je konkretnih informacija koje su potvrđene od strane nadležnih osoba koje rade na tim pozicijama bez potrebnih količinskih analiza koje se koriste kod kvantitativne metode (Bognar, 2000).</s><s>U korpus ispitanika uvršteni su različiti profili stručnih osoba, iz područja koja su povezana s glampingom i jezerom Zajarki.</s><s>Planirano je bilo dijaloškom metodom ispitati 10-ak nadležnih osoba koji rade na pozicijama upravnog odjela za graditeljstvo, zaštitu okoliša i komunalne poslove, upravni odjel za financije i gospodarski razvitak, mjesnu upravu, službene osobe na poziciji turističke zajednice grada Zaprešića te upravni odjel za društvene djelatnosti.</s><s>Institucije su smisleno usklađene zbog različitih pogleda i znanja o trenutnoj situaciji grada Zaprešića te realnijim informacijama koje su potrebne za ovo istraživanje.</s><s>Zbog trenutačne globalne krize sa pandemijom virusa COVID-19 od planiranih 20 intervjua uspjeli smo realizirati samo trećinu.</s>
<s>Za kvalitetan praktični dio osim intervjua obišli smo destinaciju te analitičkom metodom uočili sve pozitivne i negativne strane koje se mogu pojaviti prilikom stvarne realizacije razvoja ideje.</s><s>U ovom empirijskom dijelu koristili smo metodu istraživanja, i prikupljanja podataka preko polu strukturiranih intervjua i proučavali smo teren te diskurzivnom analizom došli do rezultata odnosno odgovora na naša postavljena istraživačka pitanja.</s><s>Rezultate praktičnog dijela istraživanja i prikupljenih podataka sa terena, deskriptivno se prikazuju u radu.</s><s>Prepoznali smo i analizirali razne prepreke za ostvarenje idejne vizije.</s><s>Potom smo sve dobivene podatke sistematizirali i dali odgovore i rješenje za ostvarenje planova.</s>
<s>Nakon izrade ovog rada planira se kontakt sa nadležnim institucijama koji bi na ovaj način bili dodatno informirani o svim prednostima glamping ponude, i uvidjeli potencijal ovog područja te realizirali idejnu viziju glampinga na jezeru Zajarki.</s><s>2 OPREDELJENJE ZA KONCEPT RAZVOJNOG</s>
<s>Ubrzani razvoj turizma u cijelom svijetu za sobom povlači brojne negativne posljedice.</s><s>Kako su one uočene od strane turističkih djelatnika pristupilo se razvoju vrste turizma koji ne bi bio tako razoran za samu turističku destinaciju.</s><s>Ove nove koncepte razvoja turizma poznajemo pod pojmovima održivi, odgovorni i ekološki turizam (Kraševec, 2009).</s><s>Iako se pojmovi u svojim definicijama razlikuju u konačnici njihove glavne zadaće imaju iste ciljeve.</s><s>Ukratko ćemo predstaviti ove nove razvojne koncepte u turizmu.</s>
<s>Uočivši globalnu pojavu negativnih posljedica turističke eksploatacije destinacija, stručnjaci su bili prisiljeni konstatirati da je potrebna sustavna ljudska intervencija ne bi li se ove posljedice otklonile i spriječile u začetku nastanka.</s><s>U Izvještaju istraživačke skupine Massachusetts Institute of Technology za nacrt Rimskog kluba 1972. g. o dilemama čovječanstva pojavio se pojam održivog razvoja, te se konstatiralo kako je „moguće mijenjati pravce rasta i uspostaviti uvjete ekološke i ekonomske stabilnosti, koja bi bila održiva i u dalekoj budućnosti.</s><s>Moguće je odrediti stanje globalne ravnoteže tako da osnovne materijalne potrebe svake osobe na Zemlji mogu biti podmirene i da svaka osoba ima jednake mogućnosti za ostvarenje svojih individualnih ljudskih potencijala“ (Drljača, 2012).</s><s>Tada koncept održivosti postaje bitno rješenje za prevladavanje sve većeg jaza između čovjeka i prirode.</s><s>Unatoč tome prošlo je još petnaestak godina do 1987. g. kada je izraz održivi razvoj uveden u izvješću Svjetske komisije za okoliš i razvoj koji je ključan dokument za razvoj globalnog turizma.</s><s>Održivi razvoj definiran je kao proces koji zadovoljava potrebe sadašnjosti bez ugrožavanja mogućnosti budućih generacija da zadovolje svoje vlastite (Drljača, 2012).</s><s>Par godina kasnije 1992. razvijen je koncept održivog razvoja koji je napisan u dokumentu „Agenda 21“ na konferenciji o okolišu i razvoju u Rio de Janeiru.</s><s>Tada su se identificirala tri stupa koja su ključna za provedbu koncepta održivog razvoja: ekološki, gospodarski i sociokulturni odnosno postoje tri dimenzije održivosti: ekološka, ekonomska i društvena održivost (Vidak & Sindik, 2015).</s><s>Iz tog dokumenta učinjen je izvadak koji se odnosi samo na održivi razvoj turizma nazvan "Agenda 21 za turizam" (Mežnar, 2009).</s><s>On predstavlja tri načela održivog turizma:</s>
<s>- uz njih se nedavno pojavio i četvrti stup koji se odnosi na klimatske promjene.</s><s>Održivi turizam prema Svjetskoj turističkoj organizaciji Ujedinjenih naroda, definiramo kao „turizam koji u potpunosti uzima u obzir trenutne i buduće gospodarske, društvene i okolišne učinke, brine se o potrebama posjetitelja, sektora, okoliša i destinacije“. (Ministarstvo Turizma RH, 2020).</s>
<s>Održivi turizam poštuje društvenu i kulturnu autentičnost lokalne zajednice i čuva njihovu kulturnu baštinu i tradiciju; osigurava optimalno korištenje prirodnih resursa, pomaže u zaštiti biološke raznolikosti i čuva bitne ekološke procese; i osigurava dugoročne ekonomske rezultate, ravnomjernom raspodjelom socijalne i ekonomske koristi svim sudionicima (Smolčić Jurdana, 2018).</s><s>Trenutno je pojam održivog razvoja turizma najpopularniji koncept razvoja u turizmu.</s><s>Ističu se dva aspekta razvoja: princip zaštite okoliša i načelo ekonomskog okruženja.</s><s>No, održivi turizam nije samo trenutni trend, nego nužni smjer razvoja turizma, jer samo takav turizam omogućava konkurentnost destinacija (Mežnar, 2009).</s><s>Definirano je nekoliko načela u konceptu održivog turističkog razvoja i to su: • integrirani pristup</s>
<s>Implementacija održivog turizma zahtjeva dugoročan, trajan i pažljiv rad koji uključuje sve sudionike i cijelo društvo, jer zahtjeva promjenu dosadašnjih navika ljudi (Blagus, 2018).</s><s>Za postizanje dobrog održivog turizma potrebna su dva preduvjeta: informirano sudjelovanje svih relevantnih dionika, i snažno političko vodstvo koje će osigurati dobar odaziv sudionika i konsenzus svih učesnika.</s><s>Postignuće održivog turizma trajan je proces koji je zasnovan na dva preduvjeta, stalno praćenje učinaka, i ukoliko je potrebno uvođenje potrebnih preventivnih i/ili korektivnih mjera.</s><s>Pružiti vrijedno iskustvo turistima i zadržati visoki stupanj njihovog zadovoljstva, nije jednostavno, niti dovoljno već je potrebno istovremeno osvješćivati razinu održivosti i provoditi to u praksu te promicati među samim sudionicima, čak i turistima (UNWTO, 2004).</s><s>Održivost turizma otvara razna pitanja o turizmu i baštini koje su moraju uzeti u obzir za daljnje poslovno planiranje.</s><s>Pružanjem podrške u procesima izrade novih poslovnih planova za djelovanje na zaštiti baštine u turizmu omogućujemo održavanje turističke razine na željenom nivou kojem danas teže sve turističke destinacije i turisti.</s><s>Održivi turizam upućuje na izraze „naš okoliš i baština“.</s><s>„Okolišem“ smatramo ekosustave, ali i kulturne i karakteristike određenog mjesta.</s><s>„Baština“ obuhvaća naše prirodno, tradicijsko, autohtono i povijesno naslijeđe, sve ono što smatramo da bi naši potomci trebali naslijediti (Carić, 2006).</s><s>Različiti ljudi vrednuju okoliš i naslijeđe na različite načine.</s><s>Oni koji rade u turizmu prepoznaju ih kao osnovno sredstvo za rad ili imovinu te okvir za turističke proizvode.</s><s>Njihov im položaj omogućuje da educiranjem posjetitelja uvelike prenesu vrijednosti prirodne i kulturne baštine određenih destinacija.</s><s>Održivi turizam je dugoročni cilj.</s><s>Cilj u kojem će bit zadovoljne zajednice, posjetitelji, poslovni sektor, menadžeri baštine i prirode.</s><s>To je cilj u kojem će svi imati pozitivne rezultate.</s>
<s>Prije četrdesetak godina počelo se uviđati kako je nemoguće imati zdravo društvo i kvalitetno gospodarstvo u svijetu u kojem postoji toliko siromaštva i narušavanja okoliša.</s><s>Gospodarski razvoj se ne može zaustaviti, no valja mu promijeniti smjer, kako bi postao manje poguban po okoliš i društveni razvoj.</s><s>Pretvaranje tih spoznaja u djelo i prijelaz na održive oblike razvoja i načina života izazov je današnjem dobu (Rogošić, Vizija u kojoj je najvažnije osiguranje okvira za inicijative održivog turizma koje će pomoći u zaštiti i upravljanju ključnim kapitalom kulturne i prirodne baštine te koji će bit korišten u svrhu razvoja novih i postojećih turističkih mogućnosti i uzimaju u obzir pitanja okoliša, ekonomije i društva je vizija kojom svi trebaju težiti.</s><s>Potrebno je razmišljati dugoročno i omogućiti budućnost destinaciji o kojoj brinemo te turistima koji se vraćaju na destinacije koje odgovaraju njihovim željama i potrebama.</s><s>U istraživačkim pitanjima ovog rada spominje se pitanje kako održivi razvoj utječe na unapređenje grada Zaprešića.</s><s>Na spomenuto pitanje svakako ćemo u nastavku istraživanja dobiti potvrdnu tvrdnju, ali je bitno spomenuti da održivi razvoj općenito uvelike utječe na destinacije te njegovo unapređenje.</s><s>Pod unapređenjem destinacije i trenutnog stanja smatra se (Drljača, 2012): • prepoznavanje važnosti baštine,</s>
<s>• razvoj partnerstva za višestruku korist, • uključenje baštine u poslovno planiranje, • investiranje u ljude i lokalitete,</s>
<s>• oglašavanje i promoviranje odgovornosti u oblikovanju turističkih proizvoda, • pružanje visoko kvalitetnih doživljaja posjetiteljima, • uvažavanje prava i obveza lokalnog, autohtonog stanovništva.</s><s>Spomenuti pristupi su osnova za ulaganje u turizam nekog područja.</s><s>Ulaganjem i proučavanjem dobrih primjera prakse na domaćem i stranom tržištu svakako ćemo doprinijeti našem glavnom cilju.</s><s>Cilj svake turističke destinacije je da poveća i unaprijedi smještajne kapacitete, omogući bolje turističke rezultate, bolju promociju turističkih potencijala te proširuje turističku ponudu.</s><s>Ne smijemo zaboraviti da kod održivog razvoja uvijek težimo da je turist najvažniji, odnosno stanovništvo je najvažnije te tome trebamo težiti.</s>
<s>Odgovorni turizam je bitan kako za samog turista tako i za domaćine i okoliš destinacije.</s><s>Lokalna zajednica mora ponuditi neki standard turističkih usluga, a turisti osigurati određenu dobrobit destinaciji koju su posjetili.</s><s>Osim toga, moraju biti svjesni važnosti ekološkog očuvanja prirodnog okruženja.</s><s>Povrh svega, odgovorni turizam je razumijevanje i poštivanje ekonomskih, kulturnih, socioloških i ekoloških uvjeta.</s><s>Odgovornim ponašanjem svi profitiramo te osiguravamo uvjete za očuvanje svih resursa i za neke druge generacije.</s>
<s>Već smo ranije napomenuli da turizam ima za posljedicu neke negativnosti koje utječu na prirodno, društveno i kulturno okruženje.</s><s>Ono je često glavni uzrok onečišćenja okoliša, iskorištavanju turističke radne snage, pretjeranoj potrošnji prirodnih resursa poput pitke vode, iseljavanju ljudi iz vlastitog zemljišta zbog turističke infrastrukture i nepoštivanje lokalnih vrijednosti (Umanotera, Slovenska zaklada za održivi razvoj, b. d. Novi pravci razvojnog turizma pokušali su dati odgovor na ovaj problem s konceptom odgovornog turizma, koji se u načelu približava održivom i ekološkom turizmu.</s><s>Odgovorni turizam odgovara na izazove masovnog turizma, te je trenutno najbolji izbor za pojedince koji žele iskusiti izravni kontakt s mještanima i uživjeti se u njihovo društvo i kulturu, te uvažavati njihove vrijednosti i okoliš.</s><s>Posljedica odgovornog turizma svakako je približavanje različitih razina društava, kako lokalnog tako i globalnog uz istodobnu sve veću individualizaciju pojedinca (Mežnar, 2009).</s><s>Odgovorni turizam određenoj destinaciji daje tri osnovne karakteristike: • etički doprinos razvoju lokalne ekonomije, • čuva i poštuje prirodno, kulturno i društveno okruženje, • prosvjećuje turiste kako i oni imaju utjecaj na destinaciju tijekom svojeg boravka i putovanja.</s>
<s>Koncept odgovornog turizma promiče deset načela turističkog poslovanja: 1. Uspostavljanje mogućnosti za razvoj lokalne zajednice: odgovoran turizam sprječava da se sav profit odbaci s odredišta ili nagomila u rukama pojedinaca, njegov glavni moto je "Jedite lokalno, spavajte lokalno i koristite lokalni prijevoz"; 2. Transparentnost i transparentnost financijskog poslovanja; 3. Zaštita okoliša: osiguravanje da smještaj, prijevoz, hrana i drugi proizvodi budu ekološki, promičući i čuvajući biološku raznolikost i prirodni okoliš; 4. Pošteni radni uvjeti i plaće: osiguravanje da zaposlenici u turističkom sektoru primaju pravednu plaću i rade u sigurnim i zdravim radnim uvjetima; 5. Rodna ravnopravnost: osiguranje jednakih mogućnosti i plaćanje žena i muškaraca; 6. Dječji rad: poštivanje dječjih prava i lokalnih društvenih normi; 7. Donošenje odluka i uključivanje lokalnog stanovništva: u donošenje odluka koje mogu značajno utjecati na njihov život;</s>
<s>8. Razumijevanje, poštovanje i povjerenje: pružanje iskustva kroz umrežavanje s lokalnim stanovništvom i bolje razumijevanje lokalnog okoliša; 9. Pristupačnost: pružanje pristupa svim osobama s mentalnim i fizičkim oštećenjima; 10.</s><s>Promocija odgovornog turizma.</s>
<s>Za turističku destinaciju to znači da ukoliko težimo odgovornom poslovanju: umanjujemo negativne učinke na gospodarstvo, okoliš i društvo, ostvarujemo veću gospodarsku korist za stanovništvo, poboljšavamo uvjete rada i dostupnost turizma, uključujemo lokalno stanovništvo u odlučivanje koje utječe na njihov život i životne prilike, pozitivno utječemo na očuvanje prirodne i kulturne baštine, prihvaćamo raznolikost, omogućujemo pristup osobama s poteškoćama u kretanju, jačamo Prema izloženom, odgovorni turizam nije posebna vrsta turizma, nego pravac ponašanja svih dionika koji sudjeluju na svim razinama turizma, to je zapravo turizam sa savješću (Klančnik, 2018).</s><s>Stalna i dosljedna briga o okolišu preduvjet je uspješne budućnosti turističke destinacije jer na taj način privlači nove ciljne skupine i ima prednosti pred konkurencijom (Palman et al., 2011).</s>
<s>U Hrvatskoj se razvija održivi i odgovoran turizam s naglaskom na poticanje raznolikosti ponude, sinergiju lokalne zajednice i gostiju, smanjenje sezonalnosti turističke potražnje te poticanje primjene ICT-a i digitalizacije unutar turističkih sustava.</s><s>Posebna pažnja je na važnim segmentima održivog i odgovornog razvoja turizma – zaštitu ugrožene prirodne i kulturne, materijalne i nematerijalne baštine, rješavanje pitanja prekomjernog turizma, razvoj novih turističkih proizvoda uzimajući u obzir klimatske promjene i sve veće zahtjeve i očekivanja turista, razvoj zelenog/eko transporta te brigu o okolišu (Ministarstvo Turizma RH 2020).</s><s>Osim toga razvijaju se i posebni oblici turizma, poput zdravstvenog, biciklističkog i riječnog, kulturnih tura i drugih, koji mogu znatno pridonijeti boljitku lokalnog stanovništva i usmjeriti turiste na neka nova odredišta izvan već poznatih turističkih destinacija" (Hrvatska Gospodarska Kad je riječ o posebnim oblicima turizma spomenimo ukratko i treći koncept razvojnog turizma koji se pojavljuje u zadnje vrijeme to je ekološki turizam.</s><s>Pojam "ekoturizam" prvi je skovao Ceballos-Lascuráin početkom 1980-ih godina, definirajući ga kao "putovanje u relativno netaknuta i nezagađena prirodna područja sa specifičnim namjenama - proučavati, diviti se i uživati u prirodi i divljim biljkama i životinjama i bilo kojim kulturnim događajima (iz prošlosti ili sadašnjosti) koji potječu iz područja" (Mežnar 2009).</s>
<s>Tek 1999. godine Marta Honey objavila je detaljniju definiciju eko-turizma kao: „putovanje u osjetljivo, netaknuto i često zaštićeno područje koje nastoji smanjiti utjecaj na prirodni okoliš.</s><s>Pomaže u podizanju svijesti turista, osigurava sredstva za očuvanje i poboljšanje prirodnih, socijalno i ekonomsko okruženje, potiče poštovanje različitih kultura i tradicija i teži poštivanju ljudskih prava“ (Mežnar 2009).</s><s>Postoje četiri osnovna stupa ekološkog turizma: • minimalan utjecaj na okoliš;</s>
<s>• maksimalne ekonomske koristi za lokalno stanovništvo zemlje domaćina; • minimalan utjecaj i maksimalno poštovanje kultura domaćina; • maksimalno "rekreacijsko" zadovoljstvo turista.</s><s>Ove stupove je Međunarodno ekološko društvo nadopunilo pobliže definirajući kako turizam može biti ekoturizam samo ako se usredotoči na šest ključnih načela: • ekoturizam mora imati najmanje mogući utjecaj na zaštićena prirodna područja; • uključuje sve zainteresirane dionike (pojedince, zajednice, ekološke turiste, turoperatore, političke institucije) u proces planiranja, razvoja, provedbe i praćenja turizma;</s>
<s>• osigurava prihode namijenjene očuvanju prirode; • podiže svijest svih dionika o njihovoj ulozi u očuvanju prirode. (Mežnar, 2009).</s><s>Prema ovim smjernicama vidljivo je kako se ekološki turizam mora povezati s prirodnim okruženjem i biti s njime prijatelj.</s><s>No postoji trend u kojemu se ekološki turizam ponekad definira kao jedna od potkategorija održivog turizma, jer ekoturizam i održivi turizam imaju neke zajedničke značajke, ali nisu u potpunosti iste.</s><s>Razlike su u sljedećim karakteristikama (Mežnar, 2009): 1. Ekoturizam se uvijek odvija u prirodnom okruženju, dok se za održivi turizam može odabrati i neka druga lokacija.</s>
<s>3. Ekoturizam po svojoj prirodi pogodniji je za individualne putnike i manje grupe turista, dok za održivi turizam to nije presudno, on se može izvoditi i za velike skupine turista.</s>
<s>Ekoturizam postaje sve popularniji, što zahtijeva mehanizirani pristup i uslugu, koja je lako dostupna i na visokoj razini.</s><s>Ekoturizam mnoge tvrtke vide kao priliku zbog velike potražnje, ali ulaskom u ovaj segment ne prihvaćaju i ne preuzimaju sve odgovornosti prema okolišu koje zahtijeva ova vrsta turizma (Mežnar 2009).</s><s>Prirodne ljepote i netaknuta priroda koja pravilnim korištenjem energetskih resursa ostaje očuvana u velikoj mjeri utječe na odluku gosta o izboru turističke destinacije (Palman et al., 2011).</s><s>U trenutnoj krizi uzrokovanoj pandemijom COVID-19 i novim načinima socijalnog ophođenja s preporučenom distancom, boravak u prirodi u miru i s odmakom od mase zvuči primamljivije, tako da je upravo sada idealna prilika za osmišljavanje nove ekoturističke ponude.</s>
<s>S obzirom na uočene probleme koje donosi razvoj nove turističke destinacije i zadovoljenje potrebe da se ta destinacije sačuva u svoj svojoj izvornosti, čini se da je koncept održivog turizma najlogičniji izbor za realizaciju glamping zone na jezeru Zajarki.</s>
<s>2.3 Destinacija i destinacijski management Turizam je ovisan o svojoj destinaciji, i sve je teže ostvariti visoka očekivanja da destinacija postane turistički produkt (Golja i Kristinid Nižid, 2010).</s><s>Turistička destinacija je svako odredište turističkog putovanja, koje u sebi uključuje i širi integrirani prostor, koji svoj identitet gradi na interakciji atrakcija koje omogućuju doživljaj prostora i time omogućavaju intenzivno okupljanja turista (Rudančić, 2018).</s><s>Samorazumljivo je stoga kako svaka destinacija ima svoje prednosti, ali i svoje nedostatke.</s><s>Ukoliko želimo dugoročno poslovati potrebno je smanjiti negativne utjecaje turizma na samu destinaciju i lokalno stanovništvo te dobro osmisliti na koji način će se razvijati turizam u nekoj destinaciji.</s><s>Loše planiranje i provedba na terenu može dovesti do degradacije lokacije, zbog koje izgubi pravu privlačnost i omogući nekontrolirano povećanje dolazaka turista.</s><s>Isto tako s druge strane može i pozitivno utjecati na kulturu, prirodno i socijalno okruženje.</s><s>Turistička destinacija je prostorna cjelina turističke ponude koja mora raspolagati određenim elementima resursne ponude, mora biti tržišno orijentirana, ne ovisiti o administrativnim granicama i njome se mora upravljati (WTO, Destinacijski management je pojam koji se sve češće koristi u kontekstu suvremenog turizma.</s><s>S obzirom na složenost i brojnost turističkih proizvoda, zadaća je destinacijskog managementa pažljivo planirati, organizirati, voditi i kontrolirati posao uz visoku razinu brige o resursima, kako destinacijskim tako i ljudskim.</s><s>Uz to destinacijski management brine o razvoju složenih turističkih proizvoda koji u sebi sadrže dodatne razloge za dolazak turista, osobito u razdobljima niske potražnje.</s><s>Plansko upravljanje svim direktnim i indirektnim turističkim resursima pojedine destinacije omogućava njezin dugoročan razvoj.</s><s>Samim time on uključuje i sve one kojima turizam nije primaran posao, ali bi se trebali brinuti oko njega, ili biti nadopuna turističkoj ponudi poput sustava Turističke zajednice, lokalne samouprave, institucije u kulturi, udruga, OPG-ova...</s><s>Destinacijski management jedan je od ključnih aktera u podizanju ukupne vrijednosti destinacijske ponude (Rudančić, 2018).</s><s>Destinacijski management definirao je kriterije podjele turističkih destinacija prema različitim kriterijima:</s>
<s>• prema površini na mikro i makro destinacije, • prema strukturi resursa na homogene i heterogene destinacije, • prema osnovnoj atrakciji na urbane, primorske, planinske, ruralne, autentične i jedinstvene/egzotične/ekskluzivne destinacije, • prema broju integriranih proizvoda na tradicionalne i lokacijski utemeljene destinacije,</s>
<s>• prema području i udaljenosti na homogeno udaljene, homogeno-bliske domicilu, heterogeno udaljene i heterogeno bliske, • prema percepciji turista na komplementarne i supstantivne, • prema obuhvaćenosti prostora na putovanja u jednu destinaciju, kružno putovanje s jednom žarišnom destinacijom, osnovna destinacija iz koje se posjećuju druge u radijusu osnovne destinacije, regionalno kružno putovanje, lančano putovanje bez žarišnog odredišta (Rudančić, 2018).</s><s>Zadaća je destinacijskog managementa poduzeti potrebne akcije kojima će se osigurati da pojedinci svojim zajedničkim radom i trudom pridonesu ciljevima turističke destinacije tj. dugoročno preživljavanje na tržištu.</s><s>Četiri su vrste osnovnih zadaća destinacijskog managementa: izrada ideje vodilje i strategije konkurentnosti u destinaciji; razvitak i oblikovanje ponude, marketinška funkcija i zastupanje interesa (Golja i Kristinid Nižid, 2010).</s><s>Na temelju ovih zadaća vidljive su tri razine managementa:</s>
<s>• normativna: izrada razvojne politike mjesta; izrada turističkog koncepta destinacije, i izrada turističke ideje vodilje, • strateška: analiza okoline resursa i konkurentnosti; utvrđivanje turističke organizacije mjesta i izrada strategije za destinaciju, • operativna razina: korištenje instrumenta marketinga za destinaciju i sudjelovanje u oblikovanju/koordinaciji mjesne ponude, Ovome bi svakako trebalo nadodati i osiguranje socijalne povezanosti u destinaciji i vođenje ljudskih resursa.</s><s>Kako bi se ovo postiglo postoje dva modela uspješnih destinacijskih managementa, a to su model europskih destinacija i model „Novog svijeta“ (Rudančić, 2018).</s><s>Destinacijski management ako je dobro odrađen daje maštovitiju i osobniju ponudu uz povoljnije cijene (Rudančić, 2018).</s><s>Destinacija grada Zaprešića trenutno posjeduje jezero Zajarki za koji se u ovom radu predlaže idejna ponuda glampinga.</s>
<s>Glamping je nova vrsta turističke ponude, nepoznata većini ljudi posebice u Hrvatskoj.</s><s>Događaj koji se naziva prvim glampingom dogodio se u listopadu 1520. g. na flandrijskom bojnom polju „Field of Cloth of Gold“ u sjevernoj Francuskoj.</s><s>Mladi francuski kralj Fransoa I priredio je 18 dana turnira i pozvao je svojeg rođaka engleskog kralja Henrika VIII kako bi potpisali savez protiv cara Karla V Habsburškog.</s><s>Fransoa je želio „šarmirati“ engleskog kralja, sjajnim proslavama, a Henrik VIII mu nije želio ostati dužan.</s><s>Iz tog razloga obojica su se bogato pripremili sa šatorima i odjećom, sjajnim gozbama, glazbom i igrama.</s><s>U samoj odjeći i šatorima bilo je toliko zlatnih niti da je polje po njima dobilo ime.</s><s>Za tu svečanost postavljeno je oko 2800 šatora, koji su bili povezani nizom galerija, a prostori su bili povezani visećim tkaninama kojima su stvorene prijemne sobe, i privatni stanovi, te kapele za boravak.</s><s>Priređivani su turniri kao i nevjerojatne gozbe, a u fontanama je teklo crveno vino (Britannica, 2020).</s><s>Svrha i cilj sastanka dvojice kraljeva su ostvareni, a u kolektivnoj memoriji ljudi, onih koji su učestvovali, kao i onih koji su to gledali, ostalo je sjećanje na ovaj nevjerojatni događaj Slika 1: Field of Cloth of Gold</s>
<s>Izvor: The Historic Accommodation Guide, 2020 Kraljevi su si mogli priuštiti ovakav glamur, no krajem 19. st. američki i europski putnici koji su posjećivali Afriku nisu se željeli odreći udobnosti i luksuza.</s><s>Oni su na safarijima spavali u šatorima, vodili sa sobom svoje sluge, vrhunske kuhare i unajmljivali lokalne vodiče.</s><s>Samim time bio je potreban šator koji neće biti na razini zadovoljenja najosnovnijih potreba, pa su se pojavili luksuzni šatori, koji su ubrzo bili opremljeni strujom.</s><s>Iskustva ovih putnika kojima je usred divljine priušten luksuz i komfor na kojeg su navikli kod kuće, izazvala su veliko zanimanje drugih, koji su željeli isto to doživjeti, i tako su postali dobar temelj za razvoj i nadogradnju turističke ponude (Petković, 2014).</s>
<s>Sam izraz glamping (eng. Glam, i Camping) prvi put se pojavio 2005. godine u Velikoj Britaniji a definira se kao glamurozno kampiranje.</s><s>Bilo u šatoru, kamp kućici, vili ili pak kućici na stablu, glamping je način da se ugođaji na velikom otvorenom prostoru dožive bez žrtvovanja luksuza.</s><s>Iz tog razloga ne čudi da se izraz brzo raširio kod osoba koje su htjele odmor u kontaktu s prirodom, ali bez odricanja svojih raskoši.</s><s>Glamping je poprilično nova vrsta kamping turizma koja je u vrlo kratkom vremenskom razdoblju postala sinonim kvalitete koju mogu nuditi samo najbolji kampovi.</s><s>U početku bio je rezerviran za elitne i često teže pristupačne lokacije s prekrasnim pogledom i netaknutom prirodom, koje nude autentičnost, inovativnost, sofisticiranost i udobnost.</s><s>Uz luksuzni dizajn interijera, tepiha, antiknih komada namještaja, kupaonica i jedinstvenih ukrasa nerijetko se nude privatne terase, hidromasažne kade ili Jacuzzi, a gosti imaju pristup bežičnoj internetskoj vezi.</s><s>Uz sve to dodatna vrijednost je i ponuda domaće hrane na selu, mogućnost upoznavanja i sudjelovanja u poljoprivrednim poslovima i kupnja usjeva izravno sa polja od poljoprivrednika (Mežnar, 2009).</s><s>S razvojem ekoturizma u posljednje vrijeme glamping postaje globalni trend jer je njegova turistička ponuda prilagođena svim rasponima cijena što ga čini dostupnijim turistima svih platežnih mogućnosti.</s><s>Danas turističko tržište žudi za nezaboravnim doživljajima i atraktivnim te unikatnim ambijentom, i inozemna iskustva pokazuju da su glampovi apsolutni pobjednici u privlačenju modernih turista (Palman et al., 2011).</s><s>Trenutno vodeće glamping ponude su u Kanadi (Lovgreen, 2016) i SAD-u (Riley, 2016).</s><s>No, postepeno je došao preko Atlantika u sjevernu Europu gdje je jako dobro razvijen; a značajan broj top glamping destinacija možemo naći u Velikoj Britaniji i Škotskoj (Vivion, 2015).</s>
<s>Glamping smještaj pogodan je za obitelji s malom djecom, parove, pa čak i starije osobe; za sve koji imaju želju za ugodnim boravkom u netaknutoj prirodi.</s><s>Za ovakav odmor se odlučuju gosti mlađi od europskog prosjeka i to iz skupine onih s višim prihodima te imaju viši stupanj obrazovanja od europskog prosjeka (Palman, 2011).</s><s>Smještaji su u veoma različitim vrstama i oblicima (Ternovšek Kolar, 2017): • skloništa (špilje, Iglooi, Jurte, Eko-mahune, povišene kabine); • šatori (safari šatori, luksuzni šatori, šatori za piće, šatori za zvona); • kamp prikolice (prikolice, autobusi – kumbuza, kabine s prorezom, kabine s • kuće (kolibe, vile, staje, brvnare, sitne kućice, šumske kućice, kuće na drveću, kuće u obliku kupole);</s>
<s>• raznovrsno (kule, otoci, plutajući plovci iznad vode).</s><s>Unutar glampinga postoji doista raznovrsni oblici objekata, i njihov broj stalno raste.</s><s>Na jednoj turističkoj destinaciji moguće je grupirati raznovrsne oblike smještajnih kapaciteta koji time obogaćuju ponudu.</s>
<s>Postoje brojne web stranice koje informiraju o destinacijama koje sadrže ovakvu turističku ponudu.</s><s>U Sloveniji koja se smatra zelenom zemljom (Slovenska turistična organizacija.</s><s>2017) i nudi raznoliku cjelogodišnju turističku ponudu glamping se pojavio 2010.g. kada je izgrađen u Gozdne Vile na Bledu (Ternovšek Kolar 2017).</s><s>Ponuda glampinga u Sloveniji je uistinu vrhunska i inovativna, a najveći broj takvih smještajnih objekata nalazi se u Gorenjskoj, Savinjskoj i Goriškoj regiji, od romantičnih drvenih kućica do etnoloških eko-resorta (Glamping, 2018).</s><s>O ponudama glamping smještaja u Sloveniji može se informirati na platformi Glamping.si, koja se smatra vodećom mrežnom platformom s ponudom takvog smještaja u Sloveniji (Klančnik, Za sada u Hrvatskoj glamping je relativno mlad segment turističke ponude no postoji jako veliki interes za takvom vrstom turizma od strane ulagača te isto tako samih turista.</s><s>Glamping u Hrvatskoj postoji na samo nekoliko destinacija, i to u području Istre (Kamp amines Maravea u Novigradu; Arena One 99 Glamping, Pomer u Medulinu; Kamp Arena Stoja, Pula; Kamp Laterna u Poreču; Bi Village kod Fažane; Kamp Mon Perin, Bale; Mobile Homes Relax Park, Umag; Istra Premium Camping Resort; Konversada, Vrsar; Polari, Rovinj; Polidor, Funtana, Poreč; Santa Marina, Vabriga), Kvarnera (Krk premium Camping resort; Čikat, Lošinj; Poljana Village, Mali Lošinj; Glamping Zaton; Otok Biševo; Kamp Šimuni, Pag; Baldarin, Nerezine, Cres), i Dalmacije (Plage Cachée Glamping, Vrboska na Hvaru; Kamp Klenovica, Klenovica; Otok Obonjan, Šibenik; Belvedere, Siget Vranjica, Trogir; Falkensteiner Premium Camping, Zadar; Galeb, Omiš; Park Soline, Biograd na Moru) (CAMPING.HR, 2020).</s><s>U kontinentalnom dijelu Hrvatske glamping je još uvijek u povojima, postoje dvije destinacije Plitvice Holiday Resort u blizini mjesta Rakovice i Kamp Zagreb u Rakitju (CAMPING.HR, 2020).</s><s>Prema tome u Hrvatskoj je glamping najpoznatiji na području Jadrana, dok je u kontinentalnom dijelu prisutan samo na Plitvicama gdje su postavljene zapanjujuće moderne kućice postavljene visoko na krošnjama borova i pored jezera.</s><s>Potrebno je obogatiti glamping ponudu na kontinentalnom dijelu Hrvatske te omogućiti turistima što više destinacija koje pružaju sličnu uslugu kao što je spoj prirode i udobnosti.</s><s>Informacije o glamping destinacijama u Hrvatskoj donosi web stranica CAMPING.HR.</s><s>Zbog trenutne situacije s pandemijom COVID-a 19 i uz preporuku da se održava distanca, odmor u glampingu postaje još primamljiviji, jer u prirodi nije teško održavati potrebni razmak, a turističke destinacije u kontinentalnom dijelu Hrvatske mogle bi osmišljavanjem nove turističke ponude privući veći broj turista.</s><s>2.4.1 Motivi za glamping</s>
<s>S obzirom na ovako veliki trend porasta glampinga koji je kombinacija luksuznog turizma i eko-turizma, postavlja se pitanje koji su motivi turista zbog kojih se odlučuju za ovu opciju odmora.</s><s>Turistima je briga o prirodi bitna, ali čini se da ona nije presudna, naprotiv ona je odlučujuća za pružatelje usluga na destinacijama.</s><s>Većina turista nisu zainteresirani samo za prirodne ljepote, oni je razumiju i žele koegzistirati s njome, ali njih zanima i ostatak turističke ponude.</s><s>Glavi motiv je fleksibilnost i veći osjećaj slobode, osjećaj neposrednog dodira s prirodom, i ekološka osviještenost (Palman, Globalno gledano sve turiste koji odabiru glamping za mjesto u kojem će provesti svoj odmor možemo grupirati u četiri velike skupine (Leci Sakačova, 2013): • turisti koje zanima isključivo priroda, a glavni cilj im je očuvanje i briga o prirodi;</s>
<s>• turisti koji traže zaštićena prirodna područja i žele upoznati lokalnu kulturu i prirodne i društvene znamenitosti odredišta; • turisti privučeni turistima iz prve skupine; • povremeni turisti iz prirode.</s>
<s>Često se pojavljuju situacije u kojima možemo turiste istodobno uvrstiti u dvije ili više skupina, jer je sama motivacija po svojoj prirodi veoma složena (Mežnar, 2009).</s><s>Do sada uočeni motivi prvenstveno su individualni, a možemo ih podijeliti na unutarnje i vanjske.</s><s>Motivacija turista može se promatrati i s gledišta tzv. faktora potiska i vuče ili faktora push-pull.</s><s>Unutarnji poticaji koji nagone ljude da putuju su zadovoljenje njihovih osobnih želja i emocionalnih potreba.</s><s>S druge strane oni mogu biti izazvani i vanjskim utjecajima kao što je atraktivnost turističke destinacije.</s><s>Stoga bi se moglo reći da su čimbenici potiskivanja uvjetovani socio-psihološkim motivima individue; a čimbenici povlačenja potječu od vanjskih utjecaja i atraktivnosti destinacije.</s><s>Tabela 1: Push-pull motivacijski faktori za glamping turizam Socio-psihološki motivi turista</s>
<s>Za uspješnost glampinga veoma je bitna dobra lokacija, blizina osnovnih turističkih resursa, no usred prirodnih ljepota, a potom dolazi uređenje same lokacije... (Palman, 2011).</s><s>Glamping se najčešće lokacijski nudi uz rijeku, izvor, jezero pa čak i more.</s><s>Na nekim destinacijama gdje ne postoji ništa od navedenog improvizirano se izrađuju prirodni bazeni u kojima se nalaze biljke i životinje kojima je zadaća očuvanje čištoće te izbjegavanje tehnoloških naprava koje inače služe za to.</s><s>Osobe koje žele kvalitetan odmor, brinu o očuvanju prirode, zdravijem načinu života te korištenju svega što im priroda nudi, definitivno će izabrati ovakav tip smještaja.</s><s>Cijena smještaja im nije ključan čimbenik prilikom odabira destinacije već količina prirodnih usluga, aktivnosti i kvaliteta ponude koja će im se ponuditi na određenim lokacijama.</s><s>Destinacija koju će izabrati bit će pomno odabrana i zbog okolnih eko-ponuđača koji proizvode hranjive namirnice, dakle, motiv za glamping nije samo smještajni objekt te na koji način je interijer uređen i koje sadržaje nudi samo odredište.</s><s>Privlačnost glampinga je u luksuznim objektima i sadržajima same lokacije, ali i u bogatstvu kombinacija drugih segmenata koji povezuju ovakav tip usluge – mnoštvo zabavnih sadržaja, edukativnih i kulturnih ponuda, te svi zajedno čine jedan kvalitetan proizvod i destinaciju koja primamljuje posjetitelje.</s><s>2.4.2 Izbor ciljnog tržišta/segmenta</s>
<s>Ciljano tržište je skupina kupaca na koju se odlučimo te na koju zajednički usmjeravamo marketinške napore.</s><s>Tržište možemo podijeliti u četiri segmenta koja bi trebala pomoći u dobivanju odgovora na pitanja: tko je zainteresiran doći na tu destinaciju, zašto dolaze; gdje će naći informacije o destinaciji, i kako privući više turista (Leko-Šimić, 2004).</s>
<s>Segmentacija tržišta može se provoditi s obzirom na više različitih kriterija kao što su socijalni, ekonomski, demografski, zemljopisni i dr., ali se pritom u obzir moraju uzeti i specifična ponašanja turista (razlozi zbog kojih se putuje, čimbenici koji utječu na odabir određene destinacije i si.).</s><s>Na osnovu tih kriterija, subjekti ponude mogu postići i temeljni cilj segmentacije, tj. mogu privući one segmente potrošača koje će maksimalno moći zadovoljiti i za sebe ostvariti dobit.</s><s>Temeljem dobro izvršene segmentacije tržišta, lakše je odabrati odgovarajuću poslovnu politiku, uključujući politiku cijena, distribucije i promocije.</s><s>Nakon izvršene segmentacije, pristupa se izboru ciljnih tržišta, odnosno onim segmentima koje se želi osvojiti i pridobiti (Alkier Radnić, 2004).</s><s>2.4.2.1 Benchmarking analiza</s>
<s>S obzirom na odabranu destinaciju jezera Zajarki koje se nalazi u kontinentalnom dijelu Hrvatske, i riječ je o odmoru uz jezero, za usporedbu odabrali smo dvije glamping destinacije koje se nalaze u istom položaju.</s><s>Iz Hrvatske turističke ponude to su Plitvice Holiday Resort u blizini mjesta Rakovice; a iz inozemstva to je Kamping u Velenju u Sloveniji.</s>
<s>Plitvice Holiday Resort nalazi se u blizini mjesta Rakovice koje je u sklopu zaštićenog područja od 294 km² nazvanog Nacionalni park Plitvička jezera.</s><s>U okviru ovog područja obuhvaćene su dvije općine – Plitvička jezera i Rakovica; a u turističkom smislu zbog površine općina, veći je broj smještajnih kapaciteta na području općine Plitvička jezera. (Ružić i Kolar, 2018).</s><s>Plitvice Holiday Resort je relativno nova turistička ponuda otvorena 2018.g. na 50 ha i ima uređene parcele za kampere, kamp prikolice i šatore.</s><s>Parcele kampa imaju priključak za vodu i struju, te besplatni WiFi.</s><s>U središnjem dijelu je centralni objekt sa sanitarnim čvorom, perilicom i sušilicom rublja, te daskom za peglanje i peglom.</s><s>Tu je i multifunkcionalno sportsko igralište, fitness zona, bazen, igralište za djecu, grill-zona, i zabavni amfiteatar.</s><s>Osim parcela nalazimo i novouređene mobilne kućice Plitvice, glamping kućice, bungalove te indijansko selo sa 6 šatora.</s><s>Mobilne kućice imaju dvije spavaće sobe, dvije kupaonice, dva TV-a, modernu kuhinju i prostranu natkrivenu terasu koja gleda na bazen.</s><s>U ponudi su i tri bungalova koja imaju grijanje, klimu i SAT TV, a idealna za zimski odmor u snijegom pokrivenim Plitvicama.</s><s>Luksuz nadopunjuju glamping kućice Tree House i Lake House u krošnjama borova (Plitvice Holiday Resort, 2019).</s>
<s>Osim samog boravka u prirodi gostima se nudi obavezan posjet Nacionalnom parku Plitvička jezera.</s><s>Ponuda zabavnih sadržaja zbilja je bogata – pecanje, biciklizam, jahanje, planinarenje ili pješačenje, a za one željne avanture tu je i vožnja kajaka po rijeci Mrežnici (Plitvice Holiday Resort, 2019).</s><s>2.4.2.2 Primjer dobre prakse iz Slovenije Velenjsko jezero je dugačko 1,4 km i široko 1,3 km, dok mu je dubina 54 m, i ima dvije pritoke Lepenu i Sopot.</s><s>Na prostoru od 20,4 km2 smjestila su se jezera Velenjsko pravilnog pravokutnog oblika, obima 5 km, jezero Škal i Šoštanjsko jezero sa netaknutom prirodom (Jezero Velenje, 2020).</s><s>Smješten uz samo jezero Velenje Kamp jezero Velenje je u blizini centra grada, do kojeg se vozi besplatni autobusom.</s><s>Otvoren je od 1. travnja. do 31. listopada.</s><s>Ima 100 opremljenih parcela sa strujom, mobilnim kućicama, urednim toaletima, svlačionicom i praonicom rublja gdje možete oprati i sušiti rublje, te servisom za kamp kućice.</s><s>Kamp ima 7 mobilnih kućica 2 za 2 osobe, 5 za 4 osobe, i 1 za 6 osoba.</s><s>Kamp ima besplatan Wi-Fi i pristup internetu na recepciji.</s><s>Tu su i prostor za piknik, indijanski šator, malo igralište za djecu, bar za kavu.</s><s>U samom kampu se nalaze ZOO stanica STAN-a SUPER i Wind Surf centar.</s>
<s>Trgovina je udaljena oko jedan kilometar od kampa, a u blizini kampa nalazi se sportski centar s vanjskim i zatvorenim teniskim terenima, teren za odbojku na pijesku, košarku, nogomet, mini golf i igralište za travu s tri rupe.</s><s>Osim toga odmah do kampa je Plaža Velenje, sa svojom šljunčanom obalom, a ondje su drveni štandovi za sunčanje, ležaljke, suncobrani, tuševi i toaleti te čamci, a usred jezera je vodeni grad.</s><s>Oko jezera je uređena staza za trčanje pješačka i biciklistička staza, te mogućnost najma bicikla.</s><s>Tu je i igralište za djecu, knjižnica na plaži, klub za pse, triatlon i atletski stadion.</s><s>U blizini je konjički klub, ali i muzej uglja.</s>
<s>Kamp nudi brojne aktivnosti od hodanja, trčanja, planinarenja, plivanja, jahanja, ribolova, do surfanja, jedrenja i veslanja.</s><s>Mogući su i izleti kajakom i kanuom.</s><s>Za djecu je organizirana igraonica sa animacijama.</s><s>Moguće je sudjelovati u školi za vodene aktivnosti, a za kulturno uzdizanje organiziran je obilazak muzeja uglja; posjet dvorca u Velenju ili istraživanje Savinjsko-Šaleške doline.</s><s>Tijekom zime nude skladištenje autobusa, kamp prikolica i čamaca.</s><s>Najpoznatiji događaj u Velenju je, PIKIN FESTIVAL za djecu, koji se svake godine održava u rujnu (Kamp Velenje, 2020).</s><s>Prikazani primjeri uspješne turističke destinacije pokazuju kako se raznovrsnom ponudom i izvrsnim aktivnostima privlače ljudi.</s><s>Prvenstveno oni pokazuju što privlači ljude da odaberu odmor na glamping destinaciji.</s><s>Oba primjera pokazuju kako urediti odmor u kontinentalnim dijelovima zemlje, uz obale jezera koje samim time imaju prednost jer osim boravka u prirodi, šetnji i planinarenja nude i angažman na vodi.</s><s>Oni u svojoj ponudi imaju brojne aktivnosti od kojih neke nisu dio samo ekoturizma, nego i sportskog i rekreativnog, ali i kulturnog.</s><s>U osmišljavanju svoje ponude oni su krenuli od proučavanja turista koje žele privući i koji će ih posjećivati.</s><s>Da bi uspješno odgovorili na osnovne potrebe ciljanog tržišta moramo odgovoriti na pitanja o turistima: spol, starost, koji su im glavni interesi te njihove potrebe, gdje žive, od čega žive, koliko zarađuju i druge specifične informacije koje su vezane za kupce te će u krajnjoj instanci odrediti marketing mix proizvoda ili usluge.</s><s>Današnji gosti koji odabiru ovakvu vrstu odmora su uglavnom stariji i dobrostojeći ljudi sa svojim obiteljima.</s><s>Obično su to stariji i aktivni penzioneri koji su se na ovakve načine odmora navikli u svojoj mladosti kada je to bio jedan od jeftinijih načina odmora.</s><s>Sada oni žele nešto više, raznovrsnost smještajnih kapaciteta, aktivni rekreativni odmor, mjesto za opuštanje i okrepu duše i tijela te povećan je interes za događaje, doživljaje, komunikaciju i lokalni kolorit (Cvelić Bonifačić, 2011).</s><s>Osobne karakteristike turista značajne su jer ljudi individualno donose odluke o dolasku na neku destinaciju.</s><s>Sve ovo potrebno je imati na umu prilikom stvaranja nove turističke ponude.</s>
<s>Nakon teoretskog dijela u kojemu su izložene dosadašnje spoznaje o suvremenim kretanjima u turizmu, o održivom, odgovornom i ekoturizmu, predstavili smo inovaciju nazvanu glamping i kroz dva izabrana primjera pokazali kako to izgleda u praksi.</s><s>Potom smo razmotrili koji motivi vode turiste da izaberu ovakav oblik odmora, i izložili teorijska saznanja o segmentaciji tržišta, izboru destinacije i vrsti gostiju.</s><s>Sada je potrebno predstaviti turističku destinaciju Zaprešić i samo jezero Zajarki koje želimo oformiti kao novu turističku ponudu glampinga, te izložiti stanje na terenu.</s><s>3 ANALIZA STANJA NA DESTINACIJI</s>
<s>Turistički razvoj predstavlja zaokruženi i cjeloviti iskaz onoga što određeno područje želi postići u turizmu u određenom razdoblju.</s><s>Vizija dakle predstavlja željenu sliku prostora u budućnosti koja je prihvatljiva svim interesnim skupinama uključujući i cjelokupnu populaciju.</s>
<s>Osim što ima mobilizirajuću ulogu, definiranje razvojne vizije Zaprešića važno je jer omogućava uspostavljanje kriterija različitih razvojnih pravaca koji određuju razvoj turizma na nekom području, a time i budućnost zajednice.</s><s>Jednako važna korist definiranja vizije proizlazi iz samog procesa njezinog uobličavanja i prihvaćanja tijekom kojeg pripadnici različitih interesnih skupina dolaze u poziciju da, polazeći od vlastitih načela i sustava vrijednosti, ali i realnog sagledavanja snaga i slabosti dosadašnjeg razvojnog puta, u međusobnoj komunikaciji promišljaju kakvu budućnost žele.</s><s>Stoga je izuzetno važno da se u taj proces uključe sve interesne skupine cilja, tj. cilja o kojem ovisi opstanak sustava u realnom okruženju.</s><s>3.1 Destinacija grad Zaprešić</s>
<s>Zaprešić se nalazi u sjeverozapadnom dijelu Republike Hrvatske malo zapadnije od glavnog grada Zagreba (kako to pokazuje Slika 4).</s><s>Sa svojih 26 tisuća stanovnika treći je grad po veličini u Zagrebačkoj županiji, a njegovu okolicu čine još 7 općina (Općenito o Zaprešiću, 2020).</s>
<s>Kako to potvrđuju materijalni izvori iz razdoblja neolitika i željeznog doba nađeni u sv. Križu Brdovečkom prostor je bio naseljeno od prapovijesti.</s><s>U antičko doba tu je prolazila važna magistralna prometnica Emona – Siscia koja je uzrokovala veću naseljenost ovog kraja.</s><s>Najstariji sačuvani spomen o području Zaprešića u pisanom izvoru je zapis u ispravi hrvatsko-ugarskog kralja Andrije II Arpadovića iz 1209. g. Ovom ispravom kralj Andrija vraća zagrebačkom županu Vratislavu od roda Acha (Ača) oduzete posjede koje je imao na tom području.</s><s>Već u ovo vrijeme vidljiva je povezanost Zaprešićkog područja s obližnjim Zagrebom.</s><s>Zaprešić se kao selo (villa Zaprecheye) u povijesnim izvorima prvi put spominje u popisu crkvene desetine iz 1494. g. Do promjene dolazi u drugoj polovini 16. st. kada je novim ustrojem susedgradsko-stubičkoga vlastelinstva Zaprešić dobio status zasebne upravne jedinice.</s><s>U to vrijeme upravitelj susedgradsko-stubičkoga vlastelinstva bio je plemić Franjo Tahi koji je svojim postupcima toliko izazvao kmetove, da se protiv njega podigla Seljačka buna 1573. g. U povijesnim izvorima zabilježeno je kako su mnogi seljaci iz zaprešićkoga kraja aktivno sudjelovali u buni, i vjerojatno smrtno stradali u akcijama gušenja bune.</s><s>Slične aktivnosti zabilježene su i 1903.g. u vrijeme protu-ugarskih nemira, kada je na zaprešićkom željezničkom kolodvoru bila spaljena madžarska zastava.</s><s>Iako je tijekom 19. st. broj stanovnika u Zaprešiću stalno rastao, taj trend porasta osobito se bilježi nakon II. svjetskog rata kada je Zaprešić bio dio Zagreba (Slika 5 i 6).</s><s>Od 1995.</s><s>Zaprešić ima status grada (Leksikografski zavod Miroslav Slika 5: Trg dr. Franje Tuđmana i crkva Marije Kraljice apostola Zaprešić Izvor: Turistička zajednica grada Zaprešića, 2013 Slika 6: Centar grada i crkva sv. Ivana Krstitelja Izvor: Turistička zajednica grada Zaprešića, 2013 Zaprešić je prometno dostupan i nalazi se na idealnoj lokaciji na sjecištu regionalnih i međunarodnih prometnih pravaca te kroz grad prolazi željeznička trasa ZagrebLjubljana.</s><s>Od Zagreba ga dijeli samo 20 minuta vožnje, što je uzrokovalo veliki porast stanovništva u posljednjim desetljećima; a pristupačnost grada poseban je plus u turističkoj ponudi.</s><s>Ukoliko maksimalno iskoristimo potencijale grada i uvidimo prilike koje nam se nude, ovaj grad može postati jedna od najposjećenijih destinacija u budućnosti.</s>
<s>Grad Zaprešić nalazi se u nizinskom području sjeverozapadne Hrvatske na nadmorskoj visini od 130 m. apsolutne visine.</s><s>Iako je sam grad smješten u dolini, zapadnije od grada prevladavaju brežuljkasti i gorski krajevi.</s><s>Do brdovitih dijelova se lako dolazi do s obzirom na to da se Medvednica proteže na istoku, a Marijagoričko-zagorsko pobrđe je na sjeverozapadu od grada.</s><s>Grad ima ugodnu umjereno kontinentalnu klimu sa toplim ljetima i umjereno hladnim zimama.</s><s>Tlo je umjereno plodnom a udio iskorištenosti poljoprivrednog zemljišta je 29 % (Zagrebačka županija, 2015).</s><s>Sam grad je sa tri strane okružen rijekama: Sutla na zapadu, Sava na jugu, Krapina na istoku.</s><s>Nedaleko od Zaprešića rijeka Krapina se ul9jeva u Savu.</s><s>Ovakav smještaj čini ga dobrim mjestom za život, uz obilje pitke vode, i relativno dobru kakvoću zraka (Banov grad za ugodan život, 2020).</s>
<s>Iz bogatih prirodnih resursa razvija se nekoliko prirodnih rezervata u blizini Zaprešića.</s><s>Ornitološki rezervat Zaprešić-Sava, obrastao šumom, niskom vegetacijom i močvarnim livadama, koje su idealno mjesto za gniježđenje i seobu ptica.</s><s>Osim njega spomenimo i potok Dubravica u kojemu se mogu naći riječni rak i vidra jer vole čisti okoliš.</s><s>Na ovom području nalazi se eko-rezervat šume ČRET, a u šumi Gmajne na Lugarskom brijegu jedinstveno je stanište rosike, jedine pronađene biljke mesožderke u Hrvatskoj.</s><s>Uz njih spomenimo i Park prirode Medvednica koji se proteže i na područje Zaprešića. (Općenito o Zaprešiću, 2020).</s>
<s>Bogatstvo prirodnih resursa, i njihova ljepota, kao i ugodna klima, te laka dostupnost odličan su potencijal za razvoj turističkih sadržaja.</s><s>Sukladno tome Zaprešić bi mogao postati primamljiva turistička destinacija.</s><s>3.1.2 Turistički sadržaji</s>
<s>Turistički potencijal grada Zaprešića do sada je prepoznat i može se utvrditi postojanje više atraktivnih turističkih sadržaja u samom gradu i njegovoj okolici.</s><s>Spomenimo privlačnost dvoraca, nekoliko crkava, razne muzeje, ali i sportsko rekreacijske dijelove otvoreni za posjetitelje.</s>
<s>U okolici Zaprešića nalazi se 6 dvoraca koji su već prepoznati kao kulturne destinacije, sa dugom i bogatom tradicijom (Mijatović i Štefanec, 2017).</s><s>Spomenik kulturno-povijesne baštine i jedinstveni primjer očuvanosti cjelovitog gospodarskog vlastelinskog kompleksa, udaljen samo 1,5 kilometara od središta Zaprešića uz cestu koja vodi prema Hrvatskom zagorju su Novi dvori Jelačićevi (Slika 7).</s><s>Proteže se na 20,5 hektara (kompleks čine dvorac, kapela sv. Josipa, grobnica obitelji Jelačić, perivoj, voćnjak, stambene i gospodarske zgrade, povrtnjak, obradivo zemljište i park-šuma).</s><s>Vlasnici su bili plemići Zrinski, Čikulini, Sermagei, Festetići i grofovi Erdödy, od kojih ih je 1851. godine kupio hrvatski ban Josip Jelačić.</s><s>Nove dvore su kćeri Đure Jelačića, oporukom i dobrotvornom zakladom ostavile hrvatskom narodu 1934. godine (Općenito o Zaprešiću, 2020; Gambiraža i Sirotić, 2017).</s><s>O ovoj feudalnoj gospodarskoj cjelini brine se Muzej M. Skurjeni koji je 1987. g. preuredio nekadašnje spremište i trokatnu žitnicu za muzejsku galeriju (Grad Zaprešić, 2018).</s>
<s>Izvor: Turistička zajednica grada Zaprešića, 2013 Samo kilometar od Zaprešića nalazi se jednokatan trokrilni barokni dvorac Lužnica koji je izgrađen početkom 18. st. (Slika 8), a bio je u posjedu obitelji Rauch.</s><s>U dvorskoj je kapeli sačuvan je oltar iz doba rokokoa, i spomenik je prve kategorije.</s><s>Danas u Lužnici djeluje Duhovno-obrazovni centar Družbe sestara milosrdnica sv. Vinka Paulskog Slika 8: Dvorac Lužnica</s>
<s>Izvor: Turistička zajednica grada Zaprešića, 2013 Malo dalje od Zaprešića (6 km) smješten je Januševec, najljepši klasicistički dvorac u Hrvatskoj spomenik nulte kategorije.</s><s>Sagrađen je oko 1830.g. po planovima B. Felbingera za generala Vrkljana, ministra Napoleonove žene Marije Lujze.</s><s>Sedamdesetih godina prošlog stoljeća je obnovljen, kao i veliki park (Slika 9).</s>
<s>Izvor: Turistička zajednica grada Zaprešića, 2013 Sedam kilometara dalje od Zaprešića nalazi se dvorac Laduč koji je arhitekt K. Waidman izgradio za baruna Vladimira Vranyczanyja 1882. godine.</s><s>To je jednokatni dvorac s altanom na pročelju (Slika 10), a ispred je vrt francuskog tipa.</s>
<s>Izvor: Turistička zajednica grada Zaprešića, 2013 U Gornjoj Bistri nalazi se barokni jednokatni dvorac obitelji Oršić izgrađen u drugoj polovini 18. st kao i park sa alejom.</s><s>Dvorac je spomenik nulte kategorije ima tlocrt u obliku slova U.</s>
<s>U ravnici podno sjevernih obronaka Medvednice, podignut je u 18. stoljeću dvorac Jakovlje koji je nakon potresa 1880. godine obnovljen i pripada trećoj spomeničkoj kategoriji.</s><s>Perivoj oko dvorca uređen je u drugoj polovini 19. st., a postoji i gospodarski prostor, prilazna aleja, te povrtnjak iza dvorca.</s><s>U perivoju je izložba skulptura na otvorenom, jer dvorac danas služi kao stambeni i radni prostor likovnih umjetnika.</s><s>Osim dvoraca vrijedni turistički lokaliteti su svakako i crkve koje su poseban adut zaprešićkog kraja.</s>
<s>Područje grada Zaprešića dijele tri župe s vrijednim sakralnim objektima: župa Ivanec, župa sv. Petra apostola, i župa Marije kraljice apostola.</s><s>U župi Ivanec smještena je crkva Marije pomoćnice.</s><s>U župi sv. Petra apostola su: Crkva sv. Ivana Krstitelja i Kapela sv. Petra, te Kapela sv. Josipa.</s><s>Samo 3 km sjeverozapadno od Zaprešića u Brdovcu, nalazi se barokna župna crkva sv. Vida koja se prvi puta spominje 1334.</s>
<s>U Donjoj Pušći sedam kilometara sjeverno od Zaprešića, je barokna župna crkva sv. Jurja u kojoj su sačuvana tri klasicistička oltara, propovjedaonica i klupa, te dva kaleža iz 18. stoljeća.</s><s>U kapeli Majke Božje Čislavske nalazi se barokni oltar iz 1722. godine, uz dva oltara u rokoko stilu, propovjedaonicu s oslikanim evanđelistima, te ciklus slika križnog puta.</s><s>Uz glavnu je cestu barokni je kameni kip sv. Florijana iz 1778. godine.</s><s>U Mariji Gorici, 9 km od Zaprešića, župna barokna crkva sv. Marije od Pohođenja građena 1754. – 1758. g. ima četverokutno svetište, te zvonik uz glavno pročelje (Slika Slika 12: Crkva Blažene Marije od Pohođenja, Marija Gorica Izvor: Turistička zajednica rada Zaprešića, 2013 Općinu Dubravica kod Zaprešića pokriva župa sv. Ana u Rozgi, koja se spominje u starim zemljovidima iz 13. stoljeća.</s><s>Svake godine 26. srpnja i prvu nedjelju poslije tog datuma u župi se održava tradicionalno proštenje koje prati pučka veselica.</s><s>Župna crkva je građena 1842. godine (Slika 13), a kapelica na groblju u Rozgi potječe još iz 1609. godine kada se spominje kao kapela Majke Božje Lušačke.</s><s>U dvorištu župne crkve nalazi se preko 300 godina star i jedinstven drveni župni dvor – spomenik nulte kategorije.</s>
<s>Izvor: Turistička zajednica grada Zaprešića, 2013 Župa Bistra spominje se 1209. godine u ispravi kralja Andrije II kada vraća imanja zagrebačkom županu Vratislavu, i navodi nazive: Bistra i crkva sv. Nikole u Poljanici.</s><s>Današnja crkva je podignuta 1631. godine, a obnovljena 1925.</s><s>Smještaj općine Bistra između Medvednice i rijeke Krapine u krajoliku brojnih šuma, proplanaka i oranica daje joj od davnina poseban značaj.</s><s>Francuski grof Carion živio je u Bistri u dvorcu grofova Oršića dok je na sjevernim padinama Medvednice u rudnicima galenita tražio srebro, danas poznati “Francuski rudnici”.</s>
<s>Osim već spomenutog Muzeja M. Skurjeni koji djeluje od 1987. g. u Jelačićevim Novim dvorima, vrijedno je spomenuti da je u Brdovcu je 1973. godine utemeljen Zavičajni muzej s povijesnom i etnografskom zbirkom (Mijatović i Štefanec, 2017).</s><s>U samom gradu Zaprešiću nalazi se više spomenika (spomen obilježje poginulima u Domovinskom ratu, spomenik Anti Kovačiću, spomenik Augustu Šenoi) kao i poznati Kamene svatove na zapadnim obroncima Medvednice iznad Jablanovca.</s><s>U Zaprešiću i okolici djeluje nekoliko Kulturno-umjetničkih društava koji se brinu o očuvanju tradicije starih narodnih običaja.</s><s>Spomenimo da u KUD-u Bistra, izrađuju etnografske i folklorne sadržaje koji čuvaju etnološko blago.</s><s>Za očuvanja bogatstva kulturne baštine na svoj način brinu se i Udruga likovnih stvaralaca, Foto kino video klub Zaprešić, Ogranak Matice hrvatske Zaprešić.</s><s>Aktivnim radom svoj doprinos daju i zaprešićke mažoretkinje “Jelačićke” i udruga “Plemićka mladež”, koja raskošnim balskim haljinama, časničkim uniformama i plesovima podsjeća na povijest, na Jelačićeve dane.</s><s>Ne zaboravimo i Klub Zaprešićana „Zaprešićan“, Tamburaški zbor „Gaj“ i Tamburaški sastav „Savski valovi“, Puhački orkestar Zaprešić, kuburaško društvo „Ban Josip Jelačić“</s>
<s>Zaprešić i okolica domaćini su i organizatori brojnih tradicionalnih i prigodnih kulturnih priredbi.</s><s>U svibnju i listopadu, povodom obljetnica smrti i rođenja bana Josipa Jelačića, održavaju se Dani Jelačića, niz prigodnih manifestacija.</s><s>U veljači se održava “Fašnički špancir” u organizaciji FU “Preštimanci”.</s><s>U srpnju se, uz zagrebačku Međunarodnu smotru folklora, organiziraju “Žetelačke svečanosti”.</s><s>U općini Luka svake godine se održava tradicionalno veliko proštenje uz blagdan Sv. Roka (Općenito o Zaprešiću, 3.1.2.4 Šport i rekreacija</s>
<s>Zaprešić i njegova okolica svojim prirodnim bogatstvima idealni su i za odmor i rekreaciju u prirodi, i po tome su poznati.</s><s>Uz popularne grupne sportove (nogometni stadion i igralište, te nekoliko sportskih dvorana za one koji žele igrati rukomet i košarku) postoje i brojni individualni načini rekreacije - kuglane, otvoreni i zatvoreni teniski tereni: TK “Lamaki” Zaprešić i TK “Kraljev vrh” (www.kraljevvrh.hr) Jakovlje (Općenito o Zaprešiću, 2020).</s><s>Otvoreno je golf vježbalište u Novim dvorima Golf klub Ban Jelačić koje nudi i mogućnost noćnog golfa pod reflektorima.</s><s>Ljubitelji ekstremnih sportova u Zaprešiću će poći na paragliding i letenje zmajevima na motorni pogon.</s><s>Za one koji više vole jahanje Konjički klub “Trajbar team” (www.trajbar.hr) nudi sve od škole jahanja, i rekreativnog jahanja do sportskog jahanja pod vodstvom licenciranog trenera u njihovoj dvorani.</s><s>Osim ovih sportskih aktivnosti klub ima i kafić te restoran sa izvrsnom gastronomskom ponudom pa i za svadbene svečanosti; a ako zatreba tu je i mali smještaj. (Općenito o Zaprešiću, 2020).</s><s>Uz ovakvu bogatu turističku ponudu svakako je posebno vrijedna ideja da se uvrsti jezero Zajarki na jedan turistima nov i privlačan način.</s>
<s>3.1.2.5 Eko-ponuđači na području grada Zaprešića Grad Zaprešić nalazi se u blizini hrvatske metropole, a odličan geoprometni položaj, prirodni uvjeti, zadovoljavajuća gospodarska, komunalna i prometna infrastruktura te kontinuirano povećanje broja stanovnika, čimbenici su koji pozitivno utječu na razvoj gospodarstva grada.</s><s>U gospodarskoj strukturi prevladava djelatnost trgovine i ugostiteljstva, a slijede industrijska proizvodnja, obrtništvo te financijske usluge i turizam.</s><s>Gospodarski subjekti bilježe povećanje obujma poslovanja, a sve značajnije mjesto zauzimaju poduzetnici, odnosno mala i srednja poduzeća, koja svojim ulaganjima u nove poslovne i gospodarske objekte te otvaranjima novih radnih mjesta potpomažu i značajno pridonose razvoju gospodarstva.</s><s>Grad svoju budućnost vidi u razvoju malog i srednjeg poduzetništva, proizvodnji zdrave hrane, turizmu te obrazovanju i znanosti koji su vrlo bitni za razvoj gospodarstva.</s><s>Otvorenost prema investitorima, brzo rješavanje imovinsko-pravnih odnosa i dobivanje potrebnih dozvola, preduvjet su za otvaranje novih radnih mjesta te razvoj gospodarstva u cjelini.</s><s>Zbog unaprjeđenja malog i srednjeg poduzetništva, očuvanja poslovanja, zadržavanja postojećih i otvaranja novih radnih mjesta, grad sufinancira i kamate na poduzetničke kredite (Grad Zaprešić, 2019).</s><s>Iz tog razloga nije čudno da je Zaprešić grad s najviše OPG-ova.</s><s>Navedimo samo OPG Barišec vl.</s><s>Marko Barišec (uzgoj chilli papričica); OPG Rubičić vl.</s><s>Branko Rubičić (zdrava hrana); OPG Brankec vl.</s><s>Ivan Lipak u Jablanovcu (proizvodi ekološko voće i povrće); OPG Gašparinčić Željko; OPG Golubić Mirjana iz Orešja kod Svete Nedjelje (poljoprivredna farma); OPG Hlašć u Jareku Donjem (Burza hrane); OPG Kuzmanović u Zaprešiću (voćarstvo, vinogradarstvo, i izrada suvenira); OPG Matija Cetinić-Frankos u Kraju Donjem (voće i povrće); OPG Masnjak u Strmecu (proizvodnja i prodaja svinja i ratarskih proizvoda); OPG Mažar vl.</s><s>Tomislav Mažar (povrće i svježa zimnica); OPG Orijana Mikelec iz Sutlanske doline (pčelarstvo); OPG Pogačić u Luka (stočarska farma i mliječni proizvodi); OPG Šinko u selu Hlebine (proizvodi od buće, brašno, sjemenke, jabučni ocat); OPG Tomašec vl.</s><s>Željka Tomašec iz Jablanovca (svinjogojstvo); OPG Vugrin Krešo u Zdencima Brdovečkim (sadnja cvijeća); OPG Vlahović Fragutin u Zaprešiću (kožna galanterija); i OPG Žnidarić Franjo u Hrastini (vinarija u Mariji Gorici).</s><s>Pregled OPG-ova pokazuje kako je bogata gastronomska ponuda grada Zaprešića i okolice.</s><s>Od organski uzgojenih povrtlarskih proizvoda, zdrave prehrane, preko domaće svinjetine, i mliječnih proizvoda te domaćeg vina i meda, za svakog se nudi ponešto.</s><s>Zaprešić kao turistička destinacija usmjerena je na pretežito domicilno i okolno stanovništvo većinom iz Zagreba, i na goste koji su iz Slovenije.</s><s>To je obiteljska destinacija, destinacija “treće dobi”, sportaša, ribiča, a mogla bi se unapređenjem i razvojem kvalitete ponude više orijentirati na segmente mlađih posjetitelja.</s><s>Znatno veću pažnju trebala bi posvetiti i tzv. posebnim tržištima i posebnim interesnim grupama koje su također važan izvor potražnje.</s><s>Zbog blizine glavnog grada postoji mogućnost poslovnog turizma kongresnog tipa, jednodnevnih izleta gostiju koji su u posjetu Zagrebu, a dolaze iz zapadnoeuropskih zemalja Njemačke, Italije, Austrije, Nizozemske, te zametan porast turista iz Azijskih zemalja.</s><s>3.2 Trenutni smještajni kapaciteti u gradu Zaprešiću Grad Zaprešić uključen je i u Naturu 2000 u Zagrebačkoj županiji sa Medvednicom, čime dodatno doprinosi većem obilasku turista i većem broju zainteresiranih.</s><s>Smještajnih kapaciteta u Zaprešiću ima jako malo zbog više jednodnevnih posjetioca te nedovoljno sadržaja i aktivnosti koji bi zadržali turiste.</s><s>U Zaprešiću turisti imaju priliku prenoćiti u obiteljskom smještaju GEC, nekoliko soba u Batak grill-u, Angelina apartman, Trajbar team također nudi par smještajnih kapaciteta te u Zaprešiću postoji par privatnih apartmana koji su također na raspolaganju tokom turističke sezone ukoliko se netko od turista odluči ostati duže od jednoga dana.</s><s>Osim spomenutih u Zaprešiću ima još smještajnih kapaciteta u: Alex studio apartman; Kuća za odmor Bella; Villa navedenim mjestima za smještaj u gradu Zaprešiću ima 183 kreveta.</s><s>Stanje smještajnih kapaciteta prošireno je s smještajem u Lužnici koji ima hostel i sobe.</s><s>U Službenom izvješću Turističke zajednice grada Zaprešića do 2015.g. zabilježeno je oko 5.500 dolazaka i više od 10.600 noćenja gostiju (Turistička zajednica grada Zaprešića, 2013).</s><s>Može se sa žalošću konstatirati da broj smještajnih kapaciteta ni blizu ne zadovoljava potrebe ove turističke destinacije, a sam broj noćenja mogao bi se povećati s novom turističkom ponudom.</s><s>Iz tog razloga čini nam se da bi postavljanje glampinga na jezeru Zajarki bilo dobrodošlo popunjavanje smještajnih kapaciteta.</s><s>3.3 Analiza stanja „Jezero Zajarki“</s>
<s>Jezero Zajarki nalazi se na samom ulazu u grad Zaprešić (Slika 14), i lako mu je pristupiti sa svih strana.</s><s>U blizini se nalaze glavne prometnice, autobusne i željezničke stanice koje dodatno olakšavaju dolazak zainteresiranih turista.</s><s>Do jezera je moguće doći i osobnim automobilom, biciklom pa čak i pješice jer ga okružuje prelijepa priroda.</s><s>Slika 14: Pozicija jezera Zajarki kraj Zaprešića Izvor: Cro-carp, 2013</s>
<s>Jezero je nastalo umjetnim kopanjem šodera, prije više od 50 godina.</s><s>Podijeljeno je na dva jezera, od kojih se manje isključivo koristi za ribolov (Slika 15, 16).</s>
<s>Veće jezero zauzima oko 40 ha te ima mali šumoviti otočić, i koristi se većinom za rekreaciju stanovnika.</s><s>Uz njegovu obalu nasuta je šljunčana staza (Slika 17).</s>
<s>Izvor: Turistička zajednica grada Zaprešića, 2013 Veće jezero je okruženo prekrasnom prirodom koja sliči na mali raj, pa ga stanovnici svakodnevno posjećuju i borave sa svojim prijateljima i obiteljima (Slika 18).</s>
<s>Samo jezero Zajarki bogato raznim vrstama riba: šaran, štuka, som, tolstolbik i amur (Slika 19).</s><s>Nekoliko entuzijasta evidentiralo je ribe iz jezera, tako da danas u evidenciji imaju oko 500 riba koje su preko 10 kg teške (ŠRC Zajarki, 2020).</s><s>Cijeli svijet koji se bavi ribolovom zna za jezero Zajarki, jer je najbolje za hvatanje šarana.</s><s>Ne čudi da je najmanje poznato u Hrvatskoj.</s>
<s>Slika 19: Bogatstvo riba u jezeru Zajarki Riblje bogatstvo jezera prepoznato je pa je jezero postalo poznato kao šaranska destinacija.</s><s>Sukladno pravilima športskog ribolova jezero je podijeljeno u više razreda.</s><s>O tome se saznaje iz informativne table na kojoj se slikovito prikazano malo i veliko jezero te nazivi razreda koji su dobili ime po manje i više poznatim mjestima te ujedno služe za prikaz gdje se koja riba može uloviti (Slika 20).</s><s>Slika 20: Tabla s označenim pozicijama za ribolov Izvor: Cro-carp, 2013</s>
<s>Osim informativne tabele na prikladnom mjestu uz samo jezero postoje i oznake za dobra i najbolja mjesta za ribolov (Slika 21 i 22).</s><s>Slika 21: Ribolovno mjesto na jezeru Zajarki Slika 22: Označeno ribolovno mjesto</s>
<s>Slijedeći te upute ljubitelji ribolova mogu doći do idealnih pozicija uz jezera te uživaju u najboljem ulovu.</s><s>Ove upute doista su praktične i provedive a, to dokazuje veliki broj ribiča koji se mogu u svako doba naći na jezeru (Slika 23).</s><s>No teško je uhvatiti jedno od 28 ribolovnih mjesta uz jezero, pa je potrebna predbilježba i do dva tjedna unaprijed.</s>
<s>Za provedbu i organizaciju športskog ribolova brine se športsko ribolovno društvo šarana poznato po kratici ŠRC koje je osnovano od 1958. godine.</s><s>Ono ima i četiri smještajne jedinice pored jezera u svojem objektu (Slika 24).</s><s>Slika 24: Športsko rekreacioni centar uz jezero Zajarki Izvor: Zaprešić-online, 2020</s>
<s>Osim što postavlja informativne table i brine se o provedbi pravilnog ribolova, ŠRC svake godine ovdje se organizira natjecanje u športskom ribolovu (Slika 25).</s><s>Oni stalnim edukacijama o šaranskom ribolovu podižu ekološku svijest kod ribiča.</s><s>Tijekom športskog ribolova ulovljeni primjerci riba vraćaju se natrag u jezero što pomaže u očuvanju ekološke ravnoteže.</s>
<s>Sama destinacija je dobro reklamirana na raznim web stranicama i forumima, te je dobro posjećena od ljubitelja ribolova.</s><s>Na internetu može se naći video jezera Zajarki koji pokazuje snimku načinjenu s dronom (Video Jezero Zajarki, 2020).</s><s>Jezero je poznato i kao ornitološki rezervat.</s><s>S obzirom na to da je obraslo šumom, gustom niskom vegetacijom, koju presijecaju močvarne livade, posebno je značajno za gniježđenje i seobu ptica.</s><s>Na samom početku jezera nalazi se informativna tabla na kojoj se prikazano koje životinje se nalaze na ovom području.</s><s>Osim informativne table nalazi se još jedna na kojoj se slikovito prikazano malo i veliko jezero te nazivi razreda koji su dobili ime po manje i više poznatim mjestima te ujedno služe za prikaz gdje se koja riba nalazi.</s>
<s>Jezero danas posjećuje velik broj stranih turista koji pretežito dolaze zbog ribolova i kako bi kvalitetno proveli svoje vrijeme u prirodi.</s><s>Dolaze ljubitelji sportskog ribolova iz Njemačke, Austrije, Italije, Češke, Slovačke, Slovenije, Belgije, pa čak i iz velike Britanije i Rusije.</s><s>Danas se na području jezera Zajarki može susresti veliki broj šatora koje turisti dopreme sami u svrhu ribolova (Slika 26).</s>
<s>Osim toga neki dolaze sa svojim kamp kućicama koje parkiraju neposredno uz jezero ili postavljaju svoje šatore (Slika 27 i 28).</s>
<s>Koliko se može primijetiti po registarskim oznakama automobila turisti dolaze iz obližnjih krajeva: Srbija, Njemačka, Austrija, Slovenija.</s><s>Samih hrvata ima puno manje u odnosu na inozemne turiste.</s><s>Ovi turisti koji dolaze na područje jezera Zajarki ostanu minimalno 3 dana, većina ostane do tjedan dana, a neki produže boravak i do mjesec Slika 28: Kampiranje uz jezero</s>
<s>Jezero Zajarki je u vlasništvu Grada Zaprešića.</s><s>U neposrednoj blizini malog jezera, malo separirano od vode nalaze se i pogoni tvrtke Hidroelektra.</s><s>U cilju podizanja svijesti o suživotu s ekoturizmom tvrtka dozvoljava ribolov i na dijelu jezera koje je u njihovom vlasništvu uz neizostavno poštivanje radnog vremena tvrtke (Slika 29 i 30).</s><s>Slika 29: Ostatak krana uz jezersku šetnjicu Slika 30: Tvrtka Hidroelektra uz malo jezero Grad Zaprešić je u cilju privlačenja gostiju na jezero Zajarki poduzeo nekoliko inicijativa.</s><s>Postavljene su prostrane drvene sjenice sa stolovima za boravak gostiju Slika 31: Drvene sjenice uz nasutu šetnjicu Za one koji su željni cjelodnevnog boravka postavljeni su i prostori za roštilj oko kojih je moguće provesti dan na otvorenom (Slika 32).</s><s>Slika 32: Mjesto za roštiljanje na jezeru Zajarki Izvor: Vecernji-hr, 2018</s>
<s>Slika 34: Čamac za potrebe turista i ribiča Grad Zaprešić već duže godina brine za ostvarenje projekta „Zeleni grad“ koji u svrhu očuvanja prirode provodi organizirano razdvajanje otpada.</s><s>Na području jezera Zajarki trenutno se ne nalazi odgovarajući prostor za bacanje otpada.</s><s>Djelatnici gradskog komunalnog društva svaki treći dan obilaze jezero i brinu o okolišu, a uokolo su postavljene uočljive košare za otpad (Slika 35).</s><s>Pri tome se doista pazilo na poštivanje ekološke ravnoteže.</s>
<s>Sve ove intervencije nisu dovoljne da bi se iskoristio puni potencijal jezera Zajarki.</s><s>Turistička zajednica je svjesna ovog potencijala, i u idejnom je planu urediti prostor oko jezera.</s><s>Napisan je projekt za uređenje sportsko rekreacijskog parka „Zajarki“.</s><s>Prema nacrtu investitor Grad Zaprešić planirao je urediti zonu oko jezera postavivši kod ulaza sportske sadržaje (četiri sportska terena za rukomet i odbojku na pijesku, badminton te travnato igralište za mali nogomet), u sredini bi bila rekreacijska zona sa deset drvenih paviljona, četiri javna roštilja i tri fiksna stola za stolni tenis, a na jugu dječje igralište s pješčanikom i njihalicama i tri fontane s pitkom vodom, koje bi kasnije preraslo u centralnu zonu sa ugostiteljskim objektom (Zuccon, 2016).</s><s>Projekt koji je napisan 2016.g. i za koji su pribavljene sve građevinske i uporabne dozvole, još nije započet jer trenutno Hrvatske ceste rade zaobilaznicu na toj dionici kod Zaprešića, pa bi nakon toga trebao krenuti u realizaciju.</s><s>S obzirom na trenutnu situaciju globalne pandemije koja je uz to uzrokovala i gospodarsku krizu uz veliki pad BDP-a u Hrvatskoj, zaustavljene su sve investicijske akcije, tako da je početak realizacije predloženog projekta morao biti odgođen do daljnjega.</s>
<s>Ovo je bio jedan dobar pokušaj kako bi jezero bilo bolje posjećeno, no potrebno je osmišljavanje turističke ponude koja bi ovu destinaciju učinilo prepoznatljivom i približilo je suvremenim turistima.</s><s>Jezero Zajarki trenutno nema organizirani dovod struje, vode i kanalizacijskih spremnika, a na području kamp – destinacija postoje posebni dovodi pitke vode za svako kamp naselje.</s><s>Kako je pogon Hidroelektre na samoj obali jezera, doista nije problem provući žicu i provesti struju kako bi stvari funkcionirale.</s><s>Danas ne postoji organizirani čamac/brodić s vodičem, koji bi pristigle turiste mogao povesti po jezeru Zajarki i objasniti tijekom vožnje sve čari jezera, velik broj životinja (ptica) ali isto tako navesti koje se sve ribe nalaze u jezeru Zajarki, njihovu specifičnost, značaj, veličinu čime bi se povećao sam doživljaj mjesta.</s><s>Na području jezera Zajarki trenutno nedostaje ponuda pića i hrane, nema niti jednog caffe bara ili restorana koji bi pristiglim ribičima mogao pružati gastronomsku ponudu.</s><s>S obzirom na to da se na području grada Zaprešića i okolice nalazi se veliki broj vinara moglo bi se organizirati da se njihova ponuda izloži na području jezera Zajarki kao stalni vine bar.</s>
<s>Sve to zajedno doprinijelo bi boljoj turističkoj ponudi i posjećenosti jezera.</s><s>Ukoliko bi se uredila i zona za šetače, biciklistička staza, park za pse, te društveni park za djecu sigurno bi već sada posjećenost bila veća.</s><s>Mogao bi se postaviti i adrenalinski park koji je danas dosta popularan, a za njega na području jezera Zajarki svakako ima potencijala.</s><s>Ukoliko bi se svi ovi sadržaji u budućnosti uredili, sve to bi doprinijelo boljoj ponudi i podizanju samog glampinga.</s><s>Kako smo izložili na primjeru Plitvica i Velenja, nije dovoljno samo podići luksuzne šatore usred netaknute prirode, jer turisti da bi došli i ostali žele različite vrste aktivnosti koje ih mogu zainteresirati i privući da se vrate.</s><s>3.4 SWOT analiza</s>
<s>Ova analiza služi za definiranje unutarnjih snaga i slabosti neke organizacije te vanjskih prilika i prijetnji s kojima se ona suočava.</s><s>Koristi se za opću analizu stanja ili za definiranje potencijalnih načina na koji neka organizacija može riješiti problem.</s><s>Na temelju SWOT analize definira se strategija za poboljšanje stanja.</s><s>SWOT analiza provodi se u tri osnovne faze.</s><s>Prva identificira unutarnju snagu i slabost neke organizacije ili vanjske prilike i prijetnje.</s><s>Druga faza istražuje način kako iskoristiti snage organizacije kako bi se riješile slabosti i iskoristile prilike za smanjenje potencijalnih prijetnji.</s><s>Treća završna faza formulira strategiju za poboljšanje stanja.</s><s>Za turističku destinaciju grada Zaprešića SWOT analiza izložena je u Tabeli 2. Tabela 2: SWOT analiza turističke destinacije jezero Zajarki u Zaprešiću PRILIKE</s>
<s>Kao što prikazuje Tabela 2 veliki je trend rasta potražnje za aktivnim odmorom i boravkom u prirodi, ali je sve veća konkurencija koja se pojavljuje na turističkom tržištu.</s><s>No nadu daju upravo samoinicijativni kamperi koji dolaze na jezero Zajarki, unatoč nerazvijenoj turističkoj ponudi.</s><s>Jedna od bitnijih prilika su svakako i EU fondovi koji svakako mogu biti rješenje za pokretanje investicija u turističkom sektoru za turističku ponudu jezera Zajarki, no trebali bi svakako pripaziti na ograničene resurse EU fondova i veoma stroge kriterije provedbe EU projekata.</s><s>Kod osmišljavanja novih događaja bitno je uzeti u obzir i domicilno stanovništvo koje bi u ovom segmentu moglo vidjeti priliku za svoj ekonomski i proizvodni napredak.</s><s>Svakako se u planiranju treba osvrnuti na problem kako iskoristiti potencijal jezera, a ne uništiti njegove prirodne resurse.</s><s>Planirati promociju turističke ponude sa financijskim sredstvima s kojima raspolažemo, iako po tom pitanju PIV EU projekata može puno pomoći.</s><s>Prednosti lokacije Zajarki su višestruke, dobar geografski položaj i blizina glavnog grada Zagreba mogu uz dobru prometnu dostupnost biti veliki impuls za privlačenje većeg broja turista.</s><s>Osim toga prirodne dragocjenosti, brojne kulturne znamenitosti u neposrednoj okolici i mnogobrojne manifestacije pružaju mogućnost raznovrsnih aktivnosti.</s><s>Uz to ne nedostaje inicijative za razvoj turizma koje uključuju i djelovanje brojnih društva koje funkcioniraju na području grada Zaprešića.</s><s>Osnovna slabost je slaba komunikacija i sudjelovanje s drugim općinama/gradovima koja je rezultat trenutne unutarnjopolitičke situacije.</s><s>Veliki problem su i neriješeni pravno-imovinski odnosi koji se tiču i dijela površine jezera Zajarki.</s><s>Ova dva problema su dugoročna i njihovo rješavanje iziskuje više vremena.</s><s>Ono što je danas primjetno kao slabost, a može se vrlo lako i brzo riješiti je nedovoljno smještajnih kapaciteta; slab marketing i prepoznatljivost grada kao turističke destinacije.</s><s>4 EMPIRIJSKO ISTRAŽIVANJE</s>
<s>Prikazali smo jezero Zajarki u Zaprešiću i analizirali trenutno stanje, te utvrdili da postoji potencijal za izgradnju planiranog glampinga.</s><s>U ovom poglavlju potrebno je ispitati koji su uvjeti najpovoljniji za ostvarenje planiranog glampinga.</s><s>Da bi to saznali morali smo intervjuirati nadležne osobe koji su ključni u procesu ostvarenja turističke ponude, kako bi čuli njihovo mišljenje po pitanju ideje glampinga na zaprešićkom jezeru.</s><s>Za početak sastavili smo upitnik koji je u Prilogu ovog rada, s pitanjima koja su tako formulirana da se omogući kvalitativni pristup kako bi se od ispitanika dobilo što više konkretnih informacija koje nas interesiraju.</s><s>Intervju sadrži devet pitanja koja se odnose na stanje turizma u gradu Zaprešiću, problemi s kojima se suočavaju, načini poboljšanja kvalitete destinacije, o potencijalima jezera Zajarki i o mogućnostima izgradnje ponude glampinga na toj lokaciji.</s><s>Nakon inicijalnog istraživanja sa informacijama koje pružaju službene web stranice, saznali smo imena dvadesetak nadležnih osoba različitih profila stručnosti, a u korpus ispitanih osoba uvrstili smo službene osobe iz različitih turističko/gospodarskih tijela koja su ključni za grad Zaprešić i okolicu i za razvoj turističkih projekata i bolje budućnosti za sve nas.</s><s>Institucije su smisleno usklađene zbog različitih pogleda i znanja o trenutnoj situaciji grada Zaprešića te realnijim informacijama koje su potrebne za ovo istraživanje.</s><s>Pripremljen je upitnik sa 9 pitanja koji prilažemo na kraju rada.</s><s>Odgovori iz Turističke zajednice zagrebačke županije; Turističke zajednice grada Zaprešića; općine Dubravica, udruženja obrtnika u gradu Zaprešiću, Turističko - informativnog centra, obiteljskog poduzeća Žnidarić i ŠRC Zajarki pokazuju različite poslovne pozicije, no informacije koje pružaju se isprepliću, prikazujući cjelovitiju sliku. a) Prvo smo se za intervju obratili Turističkoj zajednici zagrebačke županije koja unutar sebe obuhvaća i Turističku zajednicu grada Zaprešića pokazuje širu sliku mogućnosti grada Zaprešića, a isto tako i veći interes za važnost razvoja glampinga.</s><s>Ona sagledava trenutni turistički razvoj grada Zaprešića te njegove mogućnosti i buduće planove.</s><s>Sama Turistička zajednica grada Zaprešića je iznimno bitna za razvoj glamping ponude prije svega zato što je jezero u tom gradu.</s><s>Iako ona ima mogućnosti da pokrene razvoj ove ideje, prije svega treba prepoznati moguće potencijale koje donosi ovakva nova turistička ponuda.</s><s>Ukoliko su već prepoznali potencijal ovog projekta, zanima nas koji su to problemi na kojima trenutno rade, što im je sada u fokusu, i kakvo mišljenje i planove imaju po pitanju lokacije jezera Zajarki.</s><s>Turistička zajednica savsko-sutlanska dolina i brigi je zajednica u kojoj se nalaze 3 općine koje su u bližoj okolici grada Zaprešića; to su općina Brdovec, općina Marija Gorica i općina Dubravica.</s><s>Zanima nas njihovo trenutno razmišljanje po pitanju mogućeg razvoja glamping ponude na lokaciji jezera Zajarki, kojeg svi dobro poznaju.</s><s>Uz to zanima nas njihovo razmišljanje po pitanju trenutnog turističkog razvoja grada Zaprešića, da li i u kojoj mjeri međusobno posluju na drugim destinacijama, i jesu li njihovi turistički paketi povezani.</s><s>Turistička zajednica savsko-sutlanska dolina i brigi zajednica je koja sudjeluje na svakoj skupštini turističke zajednice grada Zaprešića te imaju informacije o budućim planovima u gradu, no isto tako su informirani o jezeru Zajarki i njegovoj trenutnoj problematici.</s>
<s>• neiskorišteni potencijali b) Intervju sa načelnikom općine Dubravica, je od iznimne važnosti s obzirom na financiranje i promidžbu.</s><s>U tijeku razvoja turističkih ponuda i novih proizvoda svih turističkoj zajednica na području njegove općine, on i općina Dubravica sudjeluju u financiranju, te iskazuju brigu za promociju svoje općine.</s><s>Takav stav je bitan za razvoj glamping ponude pogotovo na području grada Zaprešića.</s><s>Ukoliko bi općina Dubravica ili općina Marija Gorica i Brdovec bili uključeni u razvoj glamping ponude to bi bila velika pomoć u razvitku glampinga na jezeru Zajarki.</s><s>Uz to spomenimo kako su ove općine tradicionalno uključene u sve veće manifestacije, sajmove, razne edukativne i informativne radionice koje organizira grad Zaprešić i udruženje obrtnika te se na tim događajima također razmjenjuju razmišljanja i budući planovi koji definiraju razvoj turističke ponude.</s><s>Ukoliko bi na jezeru Zajarki postojao glamping sve općine bi također na spomenutoj lokaciji mogle promovirati svoje usluge, i organizirati razne manifestacije.</s>
<s>• neiskorišteni potencijali c) Udruženje obrtnika u gradu Zaprešiću sastoji se od 3 tijela (upravni odbor odbor koji donosi operativne odluke, skupština - zastupa sve važnije odluke te nadzorno tijelo).</s><s>U njemu se nalaze svi obrtnici sa područja grada Zaprešića i manja obiteljska poduzeća iz bliže okolice (općina).</s><s>U okviru udruženja oni imaju razne radionice, edukacije i na jednom mjestu mogu dobiti savjete po pitanju njihovog budućeg razvoja i poslovanja.</s><s>Udruženje obrtnika je lokacija na kojoj možemo saznati informacije o interesu građana grada Zaprešića i njegove bliže okolice te o njihovim planovima za budućnost.</s><s>Ono savjetuje građane što i kako bi trebalo realizirati, a uz to daje financijsku pomoć u cilju boljeg poslovanja grada Zaprešića.</s><s>Obzirom da je riječ o razvoju jedne velike turističke ponude kao što je glamping, za koju je bitno osigurati široku ponudu raznih izlagača iz okolice i samoga grada, udruženje obrtnika u tome može puno pomoći.</s><s>U gradu Zaprešiću postoji gospodarski sajam koji promovira grad, a kojega organizira udruženje obrtnika grada Zaprešića.</s><s>Osim njega u gradu Zaprešiću su razvijena i druga kulturno-umjetnička događanja na kojima oni uvijek sudjeluju i doprinose boljoj organizaciji i promociji. d) Turističko - informativni centar je mjesto gdje se promoviraju sve turističke ponude i pružaju informacije na koje sve lokacije turisti mogu otići i što sve mogu vidjeti u gradu Zaprešiću.</s><s>Uvidom u njihovu trenutnu ponudu turistima, saznajemo koliko se prijedlog glampinga na jezeru Zajarki može uklopiti u turističku destinaciju.</s><s>Zanimalo nas je kako oni vide jezero Zajarki i njegove potencijale za razvoj turističke ponude.</s><s>S obzirom da su u glavnom doticaju sa pristiglim turistima mogu pripomoći po pitanju stvaranja jasnije slike interesa turista koji dolaze.</s><s>Turističko informativni centar nam može pomoći u promociji turističke ponude kako osmišljavanjem prave reklame tako i stvaranjem raznih promotivnih materijala. e) Obiteljsko poduzeće Žnidarić, predstavnici privatnog sektora, bave se proizvodnjom vina i raznih drugih poljoprivrednih paketa koji bi svakako mogli biti uključeni u razvoj glampinga i stvaranju bolje turističke ponude, kvalitetnije usluge.</s><s>Ovaj OPG izabran je kao jedan od mnoštva koje se nalaze u okolici Zaprešića, i koji redovito izlažu svoje proizvode na raznim manifestacijama u gradu Zaprešiću.</s><s>Interesirao nas je njihov stav o turističkom razvoju grada Zaprešića, o jezeru Zajarki i što misle o razvoju glampinga.</s><s>Obiteljsko poduzeće može nam pripomoći doprinosom financiranju projekta, no treba ih zainteresirati za mogućnost da se na toj lokaciji pruža mogućnost za njihovu promociju i prodaju njihovih proizvoda.</s><s>Obiteljska poduzeća kao jedna manje važna strana, bitni su zbog stvaranja posebnosti destinacije, a njihova promocija je u današnje vrijeme iznimno bitan čimbenik bez kojeg ne možemo opstati. f) Trenutno jedina institucija na samom jezeru je ŠRC Zajarki koja djeluje preko 40. godina i posjeduje svoj objekt na samom jezeru.</s><s>S obzirom na to da su veoma aktivni u promociji športskog ribolova kontaktirali smo ih ne bi li bili voljni ispuniti naš upitnik.</s><s>U telefonskom razgovoru bili smo odbijeni činjenicom da je sezona i da nemaju vremena za studentska istraživanja.</s><s>U želji da ostvarimo suradnju i kolegijalni odnos, poslali smo mail s opširnim objašnjenjem tko smo i kako nam te informacije trebaju za pisanje diplomskog rada, i u privitku nadodali upitnik za intervju s molbom da ga ispune.</s><s>Do danas od njih nismo primili odgovor, niti su poslali ispunjen upitnik.</s><s>Njihov stav može se objasniti činjenicom da im se prijedlog o razvoju glampinga ne sviđa, iako to nisu jasno rekli, budući da se boje kako bi izgradnjom takve turističke ponude bio ugrožen njihov dosadašnji rad na jezeru.</s><s>Njihov uspjeh ovisi o netaknutoj prirodi, prirodnom bogatstvu riba i mirnom kraju, a glamping na istoj lokaciji doživljavaju kao prijetnju, jer ne razumiju koje sve prednosti ima ovakva vrsta turističke ponude i za njih kao sportske ribiče.</s><s>Iz tog razloga umjesto da surađuju i jasno pokažu svoj stav, oni su izabrali odbijanje i šutnju.</s><s>Na ovaj način uskraćen nam je jedan važan segment informacija od ljudi koji su na samoj lokaciji i koji bi bili od najveće pomoći kako svojim savjetima tako i svojim iskustvom.</s><s>4.1 Provedba istraživanja i metode rada</s>
<s>Iako je bilo planirano dijaloškom metodom provesti anketu sa 20-ak osoba izabranih iz ciljnih skupina, u realnosti to nije bilo moguće ostvariti.</s><s>Ukupno je obavljeno 6 intervjua, a ostatak nije bilo moguće obaviti iz raznih razloga.</s><s>Neki su bili nezainteresirani za sudjelovanje kod intervjua, ili nas su odbili bez konkretiziranja razloga.</s><s>Kako trenutno vlada globalna kriza zbog pandemije COVID-19 koja preporučuje uz odgovorno ponašanje i držanje distance, nismo bili u mogućnosti osobno posjetiti sve odabrane osobe i službenike, te s njima obaviti razgovor.</s><s>Jedan planirani intervju sa OPG-om nije bilo moguće realizirati, obzirom na činjenicu da je jedan član iz obitelji zaražen virusom COVID-19, a ostali članovi su u samoizolaciji.</s><s>Iako su bili susretljivi i željeli su mi pomoći, obzirom na situaciju to sad nije moguće.</s><s>Sam intervju obavljen je na tri načina, dijaloškom metodom sa djelatnicima u Turističkoj zajednici grada Zaprešića i Turističko-informativnom centru.</s><s>Zbog novonastale situacije bili smo primorani pribjeći drugim metodama rada; pa smo neke ispitanike ispitali putem video poziva.</s><s>Do onih osoba koje nismo mogli doći ni na taj način, poslužili smo se internetom.</s><s>Tim ispitanicima smo poslali ankete s pitanjima na njihov e-mail uz nadu da će oni odgovoriti u označenom roku od 10-ak dana.</s><s>S obzirom na to da je mail poslan u ljetnom periodu kada je vrhunac turističke sezone, kao i vrijeme kada traje njihov godišnji odmor, svaki ispunjeni upitnik koji smo dobili doista je na pohvalu.</s><s>Iz pristiglih odgovora može se utvrditi da su ispitanici odgovorili na postavljena pitanja.</s><s>Prikupljene intervjue prilažemo na kraju rada, a ovdje deskriptivno prikazujemo, analiziramo podatke koje donose i na kraju sintetiziramo u zaključke.</s><s>Svi ispitanici zajedno smatraju da je potencijal i interes društva, građana i samog grada Zaprešića velik, međutim i dalje ne toliko da bi se krenulo u realizaciju.</s><s>Trenutna situacija Covid-a još dodatno otežava turističku sliku, jer su razni sastanci, čak i bitni projekti koji su u samoj završnici morali biti odgođeni zbog ove krize.</s><s>5 REZULTATI ISTRAŽIVANJA I DISKUSIJA</s>
<s>Odgovore koje smo dobili od strane intervjuiranih osoba posložili smo prema strateškim prijedlozima koje se spominju.</s><s>U intervjuima, najčešće se pojavljuju tri vrste problema koje smo grupirali u određene prioritete koji se tiču investicija, managementa i marketinga.</s><s>Spominju se problemi, no ponekad se govori i o načinima na koji bi se ti problemi mogli riješiti.</s><s>S obzirom na samu lokaciju jezera Zajarki tijekom istraživanja bila su postavljena dva pitanja, ima li jezero potencijala da postane turistička destinacija i ima li potencijala za razvoj glampinga.</s><s>Svi su se jednoglasno složili da postoji potencijal jezera, i da bi ima potencijala za razvoj glampinga.</s><s>No, naveli su i nekoliko strateških prijedloga vezano za izgradnju uz jezero i za kasniju implementaciju.</s><s>5.1 Prioritet 1: Upravljanje i management Najviše sudionika spominjalo je problem destinacijskog managementa u cilju koordiniranja svih dionika u turizmu, a osnovni problem je nedostatak komunikacije i suradnje između centra – grada Zaprešića i njegovih okolnih općina.</s><s>Navode se primjeri kako sudionici u turizmu poput Turističke zajednice savsko-sutlanska dolina i brigi ne surađuje sa Turističkom zajednicom grada Zaprešića, ili da je Turistička zajednica SSDIB od nedavno započela zajednički projekt sa susjednom državom Slovenijom (Ride&Bike) dok sa gradom Zaprešićem do danas nemaju niti jedan.</s><s>Povezivanje svih turističkih dionika zahtjeva nekoliko manjih mjera: zainteresirati manja okolna područja za suradnju sa gradom i provođenje međusobne komunikacije ne samo u pogledu raznih manifestacija, nego i u osmišljavanju cijele turističke ponude destinacije.</s><s>Ovaj problem ogleda se i u nedostatku kreiranja novih inovativnih i modernih sadržaja.</s><s>Neke od priloženih mjera za poboljšanje stanja bile bi, po mišljenju ispitanika, slijedeće: stvaranje novih inovativnih proizvoda osobito za mlade, ponuditi perspektivu aktivnog odmora, napraviti projekte za očuvanje okoliša, kao i nove projekte u cilju podizanja turističke ponude.</s><s>Jedna od navedenih želja je i da područje Zaprešića postane traženija destinacija za duži boravak, na način da u svoju ponudu uključi i ponude okolnih općina i turistima omoguće veći izbor turističkog paketa, omogućiti više smještajnih kapaciteta i na taj način duži boravak u destinaciji.</s><s>Na upit, što misle da li bi izgradnja glampinga pomogla, pojavilo se mišljenje da bi na taj način prirodne ljepote jezera bile ugodna nadopuna raznolikosti dosadašnje turističke ponude.</s><s>Područje je stvarno veliko i do sada nije dovoljno iskorišteno, te omogućava dosta prostora za dodatne sadržaje, što je dobar potencijal za razvoj novih turističkih sadržaja.</s><s>Dakle, turističke zajednice, općine u okolici grada, udruženja, informativni centar te obiteljske djelatnosti vide veliki potencijal na jezeru Zajarki.</s><s>5.2 Prioritet 2: Sređivanje Infrastrukture Grad Zaprešić je dosta kasno krenuo u ulaganje u turizam i tek unazad par godina počeo se uključivati u razne projekte koji omogućuju bolji i kvalitetniji život građana.</s><s>Za dalji napredak turističkog razvoja potrebno je puno ulaganja, no prvo bi trebalo riješiti interese i imovinsko pravne odnose.</s><s>Ovaj problem moguće je riješiti uz bolju financijsku situaciju, jer razni projekti propadaju zbog nedovoljno financijskog kapitala i mogućnosti realizacije.</s>
<s>Neke od priloženih mjera za poboljšanje stanja su, prvenstveno ulaganje u poboljšavanje kvalitete života za sve dobne skupine različitim mjerama - poboljšanje komunalne infrastrukture, uređenje cestovnih infrastruktura, povećanje broja novih malih tvrtki i obrtnika, investiranjem u uređenje okoliša i okolnih parkova, te proširenjem biciklističke staze novim trasama.</s><s>Spomenut je i projekt „izgradnja gradskih bazena“.</s><s>Ističe se kako je bitno povećati smještajne kapacitete.</s><s>Potrebno je ulagati u atraktivne sadržaje za građane i turiste, za sve ljubitelje prirodnih ljepota.</s><s>Na pitanje koje potencijale ima jezero Zajarki uz par dobrih projekata, naveli su kako je to mjesto za obiteljsko druženje na otvorenom idealan za opuštanje i kvalitetno provođenje slobodnog vremena, a može postati kupalište; sa restoranom i caffe barom, možda bolje uređen prostor za šport.</s><s>Postoji nada da će se problemi sa imovinsko pravnim odnosima uskoro riješiti i da će jezero Zajarki u budućnosti postati Zaprešićko „more“.</s><s>Jezero nudi jednu jako dobru priču, i kad se omogući kružna cesta te uredi infrastruktura mogla bi se ostvariti čak 6. mjesečna turistička sezona.</s><s>No odmah su istaknuli da je za to potrebno puno ulaganja, a u tome bi mogli učestvovati i lokalni obrtnici te tvrtke koje se bave izradom drvenih objekata.</s><s>Time bi se već postojeći neorganizirani kamp mogao podići na jednu višu razinu i osigurati više smještajnih kapaciteta u glamping kućicama kao spoj boravka u prirodi i turizma.</s><s>5.3 Prioritet 3: Marketing</s>
<s>Trenutno se smatra da je turistička ponuda nedovoljno razvijena, a grad Zaprešić neprepoznatljiva destinacija na nacionalnoj razini.</s><s>Potrebno je stvoriti bolju prepoznatljivost grada Zaprešića i njegove turističke ponude na nacionalnoj i međunarodnoj razini.</s><s>Potrebna je bolja promocijska angažiranost.</s><s>Dobra turistička prezentacija i marketing mogli bi promovirati grad i potaknuti građane, turiste i posjetioce na obilazak turističkih znamenitosti.</s><s>Omogućiti aktivnim turistima koji posjećuju destinacije zbog ljepote okoliša i zanimljivih sadržaja da posjete najpopularnije lokacije u Zaprešiću i predstaviti im sve lokalne proizvode.</s><s>To bi se moglo izvesti stalnom suradnjom sa raznim ustanovama, povećanjem smještajnih kapaciteta, komunikacijom između okolnih mjesta i grada te naravno dobrom reklamom.</s>
<s>Na pitanje koja je glavna turistička ponuda u gradu Zaprešiću svi ispitanici su jednoglasno se složili da je to kompleks Novih dvora Jelačićevih, kao jedinstveni spomenik prošlih vremena koji je idealna platforma za nadogradnju suvremenim elementima turističke ponude.</s><s>Ima odličan spoj prirode i povijesne priče, te ponude više povijesnih znamenitosti, stambene i gospodarske zgrade kao što su Vršilnica koja je danas preuređena u multimedijsku dvoranu, i muzej Matija Skurjeni, a za rekreativce i aktivnije turiste tu su i golf tereni i konjički klub Trajbar, restoran i caffe bar.</s><s>Unatoč velikom broju turista i posjetioca na toj destinaciji još uvijek se može sjesti i popiti kava u miru.</s><s>Uz nju spominje se i dvorac Lužnica osobito zbog velike medijske potražnje jer su se u spomenutom dvorcu snimali razni TV sadržaji, od serija, reklama i sl.</s><s>Primijećeno je da je šoderica Zajarki trenutno najposjećenija destinacija ljubitelja ribolova, i da je fokus na modernom šaranskom ribolovu.</s><s>Unatoč činjenici da nema organiziranog marketinga osim web stranice ŠRC-a koja je uglavnom usmjerena na sportske ribolovce, oko jezera danas boravi veći broj stranih turista koji koriste svoje kampere.</s><s>Ispitanici su spomenuli ovu trenutnu situaciju pandemije COVID-19 kao priliku za jezero, jer sve više turista se odlučuje za opciju odmora u prirodi koja osigurava veliki stupanj privatnosti.</s><s>To bi se moglo iskoristiti u boljoj promidžbi jezera.</s><s>5.4 Sažetak diskusije o intervjuima</s>
<s>Na kraju možemo konstatirati kako je, unatoč trenutnoj situaciji koja je onemogućila dostupnost za razgovore, činjenica da su oni provedeni je ohrabrujuća.</s><s>Kada smo se za izradu ovog rada odlučili na terenski rad, stupili smo u kontakt institucijama koje su usko povezane sa turizmom i koje imaju najveću ulogu kod realizacije sličnih projekta i novih turističkih proizvoda.</s><s>Pretpostavljali smo da ćemo dobiti više informacija o trenutnom stanju u turističkom sektoru samog lokaliteta, i pribaviti njihov stav o mogućnosti realizacije zamišljenog projekta.</s><s>Samo istraživanje obavljeno je djelomično.</s><s>Vjerujemo da u boljoj situaciji bez ograničenja koja je postavila globalna pandemija, u kojoj bi istraživanje trajalo duže, sa više obavljenih intervjua saznali konkretnije informacije.</s><s>Ograničenje oko mogućnosti ostvarenja kontakta s nadležnim osobama i institucija, imali smo zbog nedostatka vremena koji bi oni mogli izdvojiti za naše istraživanje, ali isto tako zbog situacije Covid-a.</s><s>Velika većina institucija odbijala je intervju uživo te se više fokusirala na online razgovore putem komunikacijskih mreža kao što su Skype, Microsoft Teams ili klasičan poziv. • Grad Zaprešić i okolica trenutno rade u cilju poslovanja na održiv i odgovoran način, razmišljaju kako poboljšati trenutnu turističku ponudu, i uvećati broj dolazaka i noćenja.</s><s>Prije par mjeseci kompletno su uredili web stranicu te uveli društvene mreže kako bi grad, ali i šire mogao saznati za planirane događaje, i organizirane manifestacije.</s><s>Grad Zaprešić uključio se u projekt razvrstavanja otpada.</s><s>Na svim stambenim lokacijama postavljeni su spremnici za odvojeno prikupljanje otpada.</s><s>Razni drugi projekti koji su usko povezani sa obrazovanjem mladih, uređenje cestovnih prijelaza, izgradnja novih cestovnih prometnica, razne rekonstrukcije su trenutno za grad Zaprešić bitniji.</s><s>Zadnji projekt koji je realiziran u turističkom pogledu bio je Novo ruho Novih dvora.</s><s>Dakle, trenutno su usmjereni na uređenje već postojećih turističkih sadržaja u destinaciji. • Grad se trenutno fokusira na što bolji život građana i kvalitetniji način života u gradu.</s><s>Grad Zaprešić je danas jedno od najtraženijih mjesta mladih koji traže lokaciju na kojoj će živjeti i osnovati svoju obitelj. • Saznali smo da su sve ispitane institucije složne oko tvrdnje da je jezero Zajarki lokacija sa najviše potencijala u gradu Zaprešiću i okolici.</s><s>Međutim, tu istu tvrdnju nisu detaljnije komentirali, niti su objasnili iz kojeg razloga na toj lokaciji danas još uvijek ništa nije ni pokrenulo.</s><s>Dobili smo informacije koje se baziraju na općenitim odgovorima vezano za našu destinaciju jezero Zajarki.</s><s>Osobe koje smo odlučili intervjuirati, koje rade na glavnim pozicijama u odabranim institucijama nisu nam dali konkretne informacije po pitanju destinacije jezera Zajarki i njegovog trenutnog stanja. • Na naše inzistiranje iz TZ grada Zaprešića dobili smo informaciju kako je u planu uređenje jezera Zajarki, i nakon upornog ispitivanja konačno su nam nakon nekoliko mjeseci poslali nacrt projekta koji je osmišljen 2016 godine.</s><s>Projekt u kojem se planira napraviti Sportsko rekreacijski park ne obiluje inovativnošću i neće podići prepoznatljivost grada Zaprešića kao destinacije. • Nismo dobili konkretne informacije koji je trenutno najveći problem na jezeru Zajarki.</s><s>Odgovori koje smo dobili su poprilično nekonkretni, mogli bismo reći siromašni.</s><s>Iz toga možemo zaključiti da bez obzira što smo dobili potvrdnu informaciju da jezero Zajarki i realizacija glampinga nosi veliki potencijal, grad Zaprešić i okolica taj potencijal ne vidi kao nešto što bi gradu i okolici pripomoglo kod razvoja na održiv način.</s>
<s>• Za naše istraživanje bitne su točne informacije ispitanih nadležnih institucija.</s><s>Nismo dobili precizne odgovore u cilju što boljeg istraživačkog rada, nego informacije koje se baziraju na osobnom ili općenitom mišljenju.</s><s>Odgovori su bili dosta siromašni i nekonkretni te nam nisu poslužili da potvrdimo naša istraživačka pitanja i dođemo do konkretnih problema. • Ipak moramo utvrditi kako s rezultatima nismo zadovoljni i doprinos anketa je polovičan.</s><s>Ispitanici nisu bili raspoloženi davati bilo kakve korisne informacije, a i potencijal jezera su nevoljko priznali.</s><s>Ispitane institucije vrlo su službeno odgovarali na postavljena pitanja, službeno su i pristupili dogovorenom intervjuu.</s><s>Vjerujem da postoje mnoge zanimljive informacije koje nisu podijelili sa nama iako smo ih obavijestili kako će svi podaci biti iskorišteni samo u svrhu izrade diplomskog rada.</s><s>Strah od korištenja informacija u druge svrhe osim diplomskog rada i istraživanja, obaveza čuvanja poslovne tajne, ali i neznanje o destinaciji i općenitom stanju destinacije te nezainteresiranost pokazali su se u ovim odgovorima.</s>
<s>U praktičnom dijelu osim intervjua obišli smo i destinaciju te analitičkom metodom uočili sve pozitivne i negativne strane koje se pojavljuju ili se mogu pojaviti prilikom stvarne realizacije razvoja ideje.</s><s>Jezero Zajarki posjećuje veliki broj stranih turista zbog ribolova i provođenja vremena u prirodi.</s><s>Jezero je dosta nesigurno te je iz toga razloga zabranjeno kupanje.</s><s>Bez obzira na razne zabrane možemo naići na par kupača te isto tako na osobe koje ribu ne vraćaju u jezero.</s><s>Intervjui su nam pokazali kako bi bilo korisno ostvariti viziju glampinga na jezeru Zajarki, kako za turističku ponudu grada Zaprešića, tako i za sve stanovnike okolice.</s><s>Po pitanju realizacije projekta postoje neka ograničenja koja postoje i na mnogim drugim destinacijama i kod sličnih projekata, nisu nerješiva.</s><s>Za grad Zaprešić trenutno postoje mnogi drugi bitniji planovi koji ne uključuju bolju turističku ponudu, jezero Zajarki ili neke nove turističke sadržaje i aktivnosti.</s><s>Vjerujemo da je sve teško realizirati, ali nije nemoguće.</s>
<s>6 STRATEŠKI PRIJEDLOZI ZA DALJNJI RAZVOJ Empirijskim istraživanjem saznali smo informacije o prioritetima turističke destinacije Zaprešića.</s><s>U ovom dijelu opisat ćemo viziju glamping ponude na jezeru Zajarki, povezati je sa politikom održivog i odgovornog turističkog razvoja, te dati plan kako tu idejnu viziju realizirati.</s>
<s>Vizija predstavlja idealno stanje daljnjeg razvoja turističke ponude u gradu Zaprešiću.</s><s>Izrađena je vizija idealnog izgleda glampinga na jezeru Zajarki.</s><s>Do 2030.g. na jezeru biti će izgrađen glamping po načelima održivog i odgovornog turizma koji je idealno ekološki uklopljen u lokalitet za relaksaciju i odmor u netaknutoj prirodi.</s><s>Ova nova turistička ponuda stvorila je prostor za obiteljska druženja na otvorenom, idealan za opuštanje i kvalitetno provođenje slobodnog vremena.</s><s>Svojim kvalitetnim, raznolikim i pristupačnim turističkim paketima koji uključuju i atrakcije iz kulturne baštine grada i okolice privlače različite skupine gostiju, čime je Zaprešić postao kvalitetna turistička destinacija.</s><s>Glamping sa primijenjenim održivim i odgovornim ekološkim načelima prepoznat je na hrvatskom turističkom tržištu i šire.</s><s>Područje jezera posebno je zbog očuvane i netaknute prirode u koju se glamping odlično uklopio i svojim bogatim programom uz raznovrsnu rekreaciju prezentira bogatstvo mira i simbioze s okolnom prirodom.</s><s>Turistima je omogućeno uz kvalitetno opuštanje u prirodnom okruženju na jezeru učestvovati i u ostalim turističkim ponudama grada Zaprešića i okolice.</s><s>Povezanost ponude i laka dostupnost informacija turistu omogućuje potpuni i autentičan doživljaj destinacije.</s><s>Osim toga, glamping je postao novi centar koje potiče međusobni razvoj, komunikaciju i suradnju svih zainteresiranih, a okolne manje sredine dobile su poticaj za razvoj domaćih pružatelja usluga, čime je omogućena bolja turistička prepoznatljivost i održivi razvoj ponude.</s><s>Bogatom gastronomskom ponudom, kao i ponudom domaćih vina i drugih lokalnih delicija omogućen je potpuni doživljaj destinacije.</s><s>Istodobno, stvoren je prostor za nove turističke proizvode i kvalitetniju uslugu.</s><s>Iz gastronomske ponude izdvojen je novi glavni specijalitet destinacije jezera Zajarki, koji smo osmislili u suradnji s lokalnim ponuđačima OPG-a.</s><s>Ovaj kvalitetan proizvod, spoj nove gastronomije i tradicionalnih vrijednosti, smo plasirali na tržište i ponudili turistima kroz jedinstvene gastronomske večeri i malene promotivne kućice smještene u samom glampingu.</s><s>Jedinstvena i ukusna gastronomska ponuda privlači velik broj pristiglih turista, no isto tako imamo sve veći odaziv građana i okolnih mještana, a time je ostvaren suživot između stanovnika destinacije i gostiju.</s><s>Turisti su oduševljeni jer novi i inovativni proizvod mogu samo ovdje iskušati i u njemu uživati.</s><s>Osim toga, glamping kao generator općeg razvoja otvorio je nova radna mjesta u gradu.</s><s>Mladi su potaknuti da svojim radom ulažu u razvoj turističke situacije destinacije u kojoj žive.</s><s>Time smo omogućili bolju financijsku situaciju građana i same turističke destinacije.</s><s>Zajedničkim radom, ulaganjem, odgovornim ponašanjem prema kulturnoj i prirodnoj baštini ostvarili smo dugoročno odgovornu turističku destinaciju.</s><s>Prihvatljivom cijenom, raznovrsnom ponudom turističkog sadržaja, kulturnim bogatstvom i sportsko-rekreacijskom ponudom stvorili smo primamljivu turističku oazu za koju se odlučuje sve više turista.</s><s>Gosti ostaju nekoliko dana kako bi svoj odmor proveli birajući od kvalitetnog inovativnog i nadasve relaksirajućeg bogatog sadržajnog programa ono što ih individualno zanima kako bi bolje doživjeli destinaciju.</s><s>Osim toga građani Zaprešića i okolice, pa čak i stanovnici Zagreba, znaju da je jezero Zajarki neizostavna lokacija na koju se mnogi zaustavljaju kako bi uživali u prekrasnoj prirodi i gastronomskoj ponudi.</s><s>Uz to poslovni subjekti u glampingu organiziraju team-buildinge za svoje zaposlenike, i održavaju prezentacije za svoje partnere privučeni pozitivnom atmosferom, izvrsnom gastronomskom ponudom i kvalitetnim osobljem.</s><s>To je razlog zbog čega broj posjetitelja stalno raste, a glamping iz godine u godinu produžuje trajanje turističke sezone.</s><s>Glamping ponuda na jezeru Zajarki 2030.g. postala je glavna turistička ponuda u Zaprešiću i postala je proizvod po kojem je ova destinacija prepoznatljiva u Hrvatskoj i inozemstvu.</s><s>6.2 Provedbeni i akcijski plan</s>
<s>Izložena vizija glampinga čini se prezahtjevnom za TZ grada Zaprešića, s obzirom na sredstva koja su joj dostupna za razvoj turizma, i ne čudi nedovoljno ulaganje u razvoj destinacije.</s><s>Ovaj problem nedostatnog ulaganja i osiguranja financijske platforme mogao bi se riješiti apliciranjem na natječaje EU za dodjelu sredstava i razvoj.</s><s>Time bi se riješio problem kapitala koji bi se uložio u nove turističke ponude.</s><s>Iznimno je bitno za daljnji razvoj uspostaviti dobru i kvalitetnu komunikaciju s općinama u okolici grada, i proširiti suradnju s lokalnim proizvođačima uključivanjem njihovih proizvoda i djelatnosti u turističku ponudu.</s><s>Tako bi se dalo osebujnost turističkoj destinaciji i privuklo više turista.</s><s>Treći korak je svakako osmišljavanje strategije prepoznatljivosti destinacije Zaprešić na nacionalnoj razini.</s><s>U ovoj strategiji nova ponuda glampinga na jezeru Zajarki mogla bi biti od iznimne važnosti kako za razvoj same destinacije, tako i za njezinu originalnost i prepoznatljivost u nacionalnim okvirima.</s><s>Za realizaciju postavljene vizije potrebno je izgraditi glamping i uvesti infrastrukturu uz jezero Zajarki u Zaprešiću.</s><s>Osim gradnje potrebno je i osmisliti prateće sadržaje na kojima bi temeljili turističku ponudu.</s><s>Sa glamping objektima podići će se broj smještajnih kapaciteta u cijeloj destinaciji.</s><s>Unutar glampinga planira se ponuditi lokalnim proizvođačima i OPG-ovima da kontinuirano izlažu i prodaju svoje proizvode i time podižu autentičnost doživljaja.</s><s>Turistima bi u pakete uvrstili već postojeću turističku ponudu grada, i okolnih općina kako bi osigurali raznovrsnost ponude.</s><s>6.3 Povezanost sa smjernicama održivog razvoja Svi intervjuirani turistički djelatnici u Zaprešiću i okolici su suglasni s time da postoji potencijal za glamping na jezeru Zajarki.</s><s>Da bi to se provelo u skladu sa načelima održivog razvoja turizma potrebno je djelovati prema teoriji stupova održivosti tj. minimalnog utjecaja na okoliš, maksimalne ekonomske koristi, maksimalno poštivanje sociokulturnog okruženja, i maksimalnog zadovoljstva turista.</s><s>Za uspostavljanje održivog i odgovornog turizma osnovno je ostvariti ekološki stup.</s><s>Do sada netaknuta priroda jezera Zajarki sa njegovim prirodnim rezervatima riba i ptica treba se sačuvati i zaštititi i nakon izgradnje i otvorenja glampinga.</s><s>Ovdje nalazimo prirodno bogatstvo koje treba adekvatno uvrstiti u održivi razvojni plan turizma, izgradnjom glamping smještaja od drveća koje raste u okolici, uređenjem zabavnih sadržaja u skladu s okolnom prirodom, uklapanje i simbioza sa atmosferom na jezeru.</s><s>Tijekom razvijanja procesa razvoja potrebno je uskladiti i uravnotežiti napredak s realnim mogućnostima postojećih resursa na jezeru Zajarki.</s><s>Eksploatacijom resursa treba upravljati tako da se osigura njihovo očuvanje kako bi se u izvornom obliku predali budućim generacijama (Blagus, 2018).</s><s>Bitno je da se gosti koji već sad dolaze ugodno osjećaju u netaknutoj prirodi, ali i da ju takvom i sačuvaju.</s><s>Za izgradnju glampinga najvažniji je ekonomski stup.</s><s>Svi sudionici u turizmu od Turističkih zajednica kako grada Zaprešića, tako i zagrebačke županije do susjednih općina i lokalnih proizvođača i OPG-ova svjesni su da samo zajedničkom suradnjom mogu napredovati ka boljitku.</s><s>Ostvarenjem dobre komunikacije i suradnje može se puno zajednički postići i osigurati bolji financijski stup.</s><s>Njihovo povezivanje učinit će ih konkurentnijima na tržištu, a turistima će pružiti autentičan doživljaj destinacije.</s><s>Treći bitan stup je sociokulturni.</s><s>Zaprešić je destinacija koja bazira svoju turističku ponudu na svojoj kulturnoj baštini i dobrim povijesnim pričama o gradu i okolici.</s><s>Uklopiti odmor u glampingu koji se bazira na rekreaciji u prirodi u cjelokupnu ponudu kulturnog bogatstva kao jedan turistički paket iziskuje dogovor i suradnju svih dionika.</s><s>Da bi ovo postigli važno je motivirati i uključiti pružatelje lokalnih proizvoda koji su dostupni, kao i okolne općine sa njihovim turističkim ponudama kako bi stvorili jednu kvalitetnu glamping ponudu.</s>
<s>Ono što jednu turističku ponudu čini izvrsnom je način pružanja zadovoljstva turistima.</s><s>Ostvariti maksimalno rekreacijsko zadovoljstvom gostiju nije jednostavno, ono je kombinacija kako poštivanja interesa gostiju, tako i ponude resursa koji su dostupni.</s><s>Ukoliko se gostima ponude raznovrsni sadržaji i zanimljivi turistički paketi koji pružaju uvid u cjelokupnu destinaciju grada Zaprešića, sam doživljaj gostiju bit će veći i njihovo zadovoljstvo će biti na višem nivou.</s><s>Oni koji žele samo opuštanje i rekreaciju u mirnoj netaknutoj prirodi, bit će veoma zadovoljni samim boravkom u glampingu, no mladi aktivni ljudi tražit će više sadržaja ne bi li zadovoljili svoje potrebe za odmorom.</s><s>Iz tog razloga potrebno je osmisliti više turističkih paketa, i u ponudu uvrstiti raznolike sadržaje, kojih u Zaprešiću i okolici doista ne nedostaje.</s><s>6.4 Prioritetna područja i mjere</s>
<s>Glamping kao turistički proizvod ima svoje razvojne ciljeve u obliku prioritetnih područja koji su temeljni za ostvarenje postavljene vizije.</s><s>Za svako prioritetno područje utvrđuju se mjere – akcije kojima će se postići cilj.</s><s>Uz svaku mjeru navest će se specifični pokazatelji za provjeru uspješnosti provođenja, kao i način praćenja pokazatelja i vremenski okvir u kojem mora biti izvršena.</s><s>Prioritetna područja su vezana prvo za upravljanje i dobro osmišljavanje naše vizije, potom realizacija izgradnje glampinga, izrada marketinške strategije i kvalitetno sudjelovanje ljudskih resursa kako bi efektno promovirali i upravljali glampingom.</s><s>Na ovaj način sljedeći akcijski plan realizirali bi našu viziju.</s><s>Realizaciju vizije glampinga na jezeru Zajarki u Zaprešiću podijelili smo u 4 prioritetna područja koja pokazuju koje sve aktivnosti će se poduzeti.</s><s>6.4.1 Prioritet 1: Uspostava turističkog menagmenta Iz intervjua smo saznali da su turistički djelatnici u Zaprešiću svjesni mogućnosti koje pruža jezero Zajarki, no njihova raspoloživost za stvaranje glamping ponude nije na visokom nivou.</s><s>Iz tog razloga potrebno je njima prezentirati sve mogućnosti i beneficije koje dolaze od glampinga.</s><s>Prvo ih treba informirati i educirati o svim prednostima ovakve vrste ponude kako za samu lokaciju jezera, tako i za cijelu destinaciju, kao i o svim dobrobitima koje će od nje priteći u daljnjem gospodarskom razvoju grada i cijele regije.</s><s>Cilj je postići konsenzus oko dogovorne suradnje svih dionika i uskladiti njihove strategije za ostvarenje cilja izgradnje vizije glampinga (za što će biti potrebno iznimno umijeće pregovaranja te ne male diplomatske sposobnosti).</s><s>Nakon toga prelazi se na razvijanje politike održivog razvoja.</s><s>Svijest ljudi ključna je za uspješnu provedbu održivog turizma a navike ljudi mogu najviše doprinijeti očuvanju i zaštiti okoliša (Klančnik, 2018).</s><s>Potrebno je prvo utvrditi koje održive procese želimo implementirati u glampingu na jezeru, kao i realno sagledati prednosti i ograničenja destinacije Zaprešić.</s>
<s>Nakon zadobivanja podrške i suglasnosti formirati ćemo tim koji će rukovoditi realizaciju idejnog cilja, izraditi idejni plan glampinga, i biti odgovoran za njegovu provedbu.</s><s>Ova grupa bi trebala aktivno surađivati s Ministarstvom turizma RH, kako tijekom izrade projektne dokumentacije, tako i u nastavku prilikom osiguravanja uporabne i građevinske dozvole, i izrade studije o utjecaju na okoliš, te osiguranja financijska sredstva za realizaciju projekta.</s><s>Strateški prijedlozi za uspješnu izgradnju idejnog plana, bit će sastavljeni u skladu sa zakonskim regulativama objavljenim u Narodnim Novinama 54/2016 (10.6.2016.) o uvjetima kategorizacije kampa kao i Pravilnikom o izmjenama i dopunama Pravilnika o razvrstavanju i kategorizaciji ugostiteljskih objekata iz skupine Kampovi objavljenima u Narodnim Novinama 68/2019 (17.7.2019.), koje je propisalo Ministarstvo Turizma RH.</s><s>Zaposliti ćemo putem otvorenog natječaja grupu od 5 ljudi koja će raditi samo na realizaciji projekta (Europska unija, 2016).</s><s>U grupi će osim djelatnika turističke zajednice, biti i predstavnici okolnih općina, udruženja obrtnika i lokalnih proizvođača koji će svojim znanjem i umijećem imati praktičniji pogled na realizaciju idejnog plana.</s><s>Među njima bitno je zaposliti jednog ekonomistu i administrativnu osobu, građevinara te stručnjaka za hortikulturu.</s>
<s>6.4.2 Prioritet 2: Izgradnja glampinga i implementacija Izgradnja bi započela sređivanjem infrastrukture na jezeru Zajarki: postavljanje vodnogospodarskog sustava odvodnje otpadnih voda, i rekonstrukcija postojećeg sustava odvodnje te priključak pitke vode; provođenje električne i toplinske energije; izgradnja i uređenje pristupne ceste i parkirališta.</s><s>Uz to, neizbježno je uvođenje infrastrukturnih sustava – telekomunikacijskih i WI-FI mreža.</s><s>Kroz sve to dosljedno bi se provodila načela sustavnog odgovornog održivog turizma, i gdje god je moguće uvodit će se ekološka rješenja da se ne bi narušio rezervat netaknute prirode na jezeru, posebice prilikom uređenja okoliša, rješenja komunalnog otpada (postavljanjem Zelenog otoka) i zaštite terena.</s>
<s>Nakon sređivanja infrastrukture i okoliša potrebno je postaviti glamping objekte.</s><s>U idejnom planu je da se glamping kućice izrade od drveća koje raste u okolici samog jezera (Slika 35), i da ga izrade lokalni proizvođači s područja Zaprešića i okolnih općina.</s>
<s>Izrađeni mobilni objekti bi se postavili na već unaprijed određene pozicije oko jezera (Slika 38).</s><s>Napominjemo da su te pozicije izabrane jer se i danas na njima mogu pronaći šatori i kamp kućice koje samoinicijativno postavljaju gosti kada u svojem angažmanu individualno dolaze na jezero.</s><s>Slika 38: Pozicije za postavljanje glamping objekata oko jezera Zajarki Samo unutarnje uređenje slijedilo bi načelo održivosti prirodnih resursa iz okolice jezera, tako da bi se od tih materijala izradio namještaj za opremu, no postavit će se i štedni tehnički uređaji, led tehnologija wilde screen TV, DVD i WI-FI mreža, te klima uređaj (Palman et al. 2011).</s><s>Dajemo prijedlog četiri različite varijacije unutarnjeg uređenja glamping objekata za smještaj gostiju, za 3, 4 ili 5 osoba (Slika 39).</s>
<s>Nakon toga izgradit će se sanitarni čvor sa tuševima te mjestom za pranje i sušenje rublja (perilice i sušilice), restoran, caffe bar, i zeleni otok.</s><s>S obzirom na suvremene trendove potrebno je ponuditi kvalitetno inovativno i dobno prilagođeno dječje igralište (Cvelić Bonifačić, 2011), a za starije uređeni društveni park.</s><s>Kao što je već prije prikazano na primjerima uspješnih glamping odmarališta, nakon što izgradimo glamping odmaralište trebamo implementirati i prateće sadržaje.</s><s>S obzirom na to kako nam je ciljana skupina privući mlade obrazovane ljude, koji bi sa svojim obiteljima došli na našu destinaciju, ponudit ćemo sadržaje koje bi njih privukli.</s><s>Ovaj dio zahtijevati će puno više vremena jer će se izrađivati dio po dio, kroz naredno razdoblje čime bi kontinuirano ulagali u održivost glampinga i upotpunjavali ponudu novim sadržajima.</s><s>Sredstva za realizaciju ovog dijela mogla bi se pribaviti kroz male projekte potpora EU, jer bi na taj način puno angažmana bilo utrošeno u marketing.</s><s>U glampingu bi ponudili različite zabavne sadržaje koji bi zasigurno upotpunile ponudu i zainteresirali turiste: uređene biciklističke i pješačke staze, (rent-a bike); označene planinarske rute, uređen park za pse (mogućnost čuvanja ljubimaca); postavljanje adrenalinskog parka; mogućnost najma čamca, dasaka za popularno surfanje po jezeru, mogućnost najma zorbing usluge ili usluge hodanja po vodi u velikim loptama; postavljanje Meditativnog otoka – na drvenom platou usred jezera; mogućnost Sportskog ribolova u suradnji sa ŠRC Zajarki na već označenim prostorima za ribiče.</s><s>Pružili bi i mogućnost masaža i tretmana za ljepotu i zdravlje u mini šatorima unutar glampinga; mogućnost najma piknik košarica (u košaricama bi se nalazili proizvodi lokalnih OPG-a kao što su razni mliječni i suhomesnati proizvodi, vina i delicije); mogućnost sportske rekreacije na terenima za tenis, odbojku i košarku; mogućnost animiranja djece kroz različite usluge (od samog čuvanja djece do mini škola “kako pecati”, i raznih radionica na temu vrsta riba i ptica koje se nalaze na području jezera Kod osiguranja pružatelja usluga domaće hrane i pića, veoma je važna komunikacija s predstavnicima lokalnih vlasti okolnih općina.</s><s>Ostvarenje trajne suradnje sa OPGdruštvima iz okolice ključno je da bi se osigurala vrhunska ponuda domaće hrane i pića, ali i zadobila originalnost turističke ponude koja doprinosi većem broju turističkih posjeta.</s><s>Osmislit ćemo specijalitet glampinga od gastronomske ponude autohtonih proizvoda, i predstaviti ga gostima na posebnim večerima lokalne kuhinje.</s><s>Postavili bi štandove, kioske ili butik kućice na kojem bi se prodavale uspomene na grad Zaprešić i jezero Zajarki, ali i proizvodi lokalnih obrtnika.</s><s>Uz ove sadržaje na području samog jezera Zajarki, svakako bi turistima ponudili mogućnost odabira iz već postojećeg bogatog programa TZ grada Zaprešića i okolice.</s><s>Tako bi u Glamping paket svakako uključili: korištenje golf terena u Novim Dvorima; mogućnosti jahanja, i upis škola jahanja u Konjičkom društvu Trajbar; istraživanje Medvednice kroz razne planinarske rute s vodičem; aktivnost Paraglidinga s nenadmašnim pogledom na prekrasnu prirodu, grad Zaprešić, jezero Zajarki, okolne općine; posjet OPG u okolici i mogućnost učešća u najlakšim poslovima; upoznavanje povijesne baštine sa vodičem kroz ture po dvorcima i crkvama u okolici.</s><s>Ova ponuda svakako je privlačna za mlade aktivne obitelji s djecom i ljubimcima.</s><s>Ne treba zaboraviti niti stariju populaciju koja bi uživala u boravku na mirnom i otvorenom mjestu.</s><s>No bilo bi zgodno iskoristiti blizinu Zagreba i ponuditi poslovnim ljudima sadržaje za njihove potrebe, poput izložbenog prostora za njihove prezentacije, mjesto za poslovne susrete, ili održavanje team-buildinga.</s><s>Pokušati pronaći različite stalne angažmane i proširiti sezonu u glampingu, tako da bude otvoren cijelu godinu.</s><s>Povezati se sa školama, terenska nastava za niže razrede osnovne škole može se održavati u našim objektima.</s><s>Povezati se s fakultetima i institutima, privući studente, profesore, znanstvenike neka dođu, proučavaju i potpomažu razvoj prirode kod jezera Zajarki.</s><s>Ovo je samo mali dio ideja koje bi u budućnosti mogle se ostvariti uz malo kapitala, puno dobre volje i entuzijazma.</s>
<s>Kao što je već prije prikazano na primjerima uspješnih glamping odmarališta u Hrvatskoj, ali i u inozemstvu, nije dovoljno samo izgraditi glamping smještaj, lijepo ga opremiti i postaviti.</s><s>Za uspješnu turističku destinaciju potrebno je osmisliti i turističku ponudu koja će privući veći broj turista.</s><s>U dogovoru s TZ Zaprešić i Turističkim informativnim centrom stvorili bi reklamnu ponudu glampinga koja bi u sebi uključivala tiskovine kao i digitalne informativne sadržaje.</s><s>Kontaktirali bi poslovne subjekte u gradu Zagrebu i ponudili im svoj prostor kako bi privukli taj segment gostiju.</s><s>Osmislili bi raznovrsne turističke pakete (u trajanju od 2-3 dana) koji će privući više različitih skupina gostiju.</s><s>Osmislili bi edukativne plakate koje bi postavili na strateška mjesta u glampingu sa korisnim informacija o odgovornom turizmu.</s><s>U svrhu kontinuiranog ažuriranja informacija zaposlili bi jednog informatičara koji bi uz to imao i brigu oko pravilnog funkcioniranja tehničkih uređaja, WI-FI sustava u glampingu, ali i oko održavanja web stranica i redovitog ažuriranja digitalnih reklamnih sadržaja.</s><s>6.4.4 Prioritet 4: Razvoj ljudskih resursa Za početak potrebno je napraviti plan kako upravljati ljudskim potencijalima, odnosno izabrati kvalitetan kadar koji će se brinuti za goste ali i za okoliš glampinga.</s><s>Uz dobru kolegijalnu poticajnu atmosferu glamping bi bio idealno mjesto za rad i odmor (Palman et all, 2011).</s><s>Za spomenuto bilo bi potrebno zapošljavanje 20 osoba trajno: za prijavu i odjavu gostiju, čišćenje glamping kućica, održavanje WI-FI mreže, i ostalih informatičkih uređaja, te brigu o funkcionalnosti opreme u kućicama i sanitarnom čvoru, osobe koje bi pružale informacije i ugovarale promotivne pakete za područje grada Zaprešića i jezera Zajarki, osobe koje bi vodile gastronomsku ponudu, ponudu pića, i oni koji bi vodili brigu o očuvanju prirode i jezera Zajarki i dr. Uz njih glamping bi pružio mogućnost sezonskog zapošljavanja za sve one prateće sadržaje koje bi ponudio, pa tako bi zaposlili: tete čuvarice, animatori, osobe za čuvanje i brigu oko kućnih ljubimaca, briga oko adrenalinskog parka, osobe koje bi vodile razne usluge na jezeru kao što su najam čamca, najam dasaka za surfanje, najam zorbing lopti, trgovci za prodaju na štandu, osobe koje bi vodile školu pecanja, vodiči kroz jezero Zajarki, vodič za ostale povijesne znamenitosti u gradu.</s><s>U svakom slučaju jedan glamping nudi mogućnost zapošljavanja nekoliko desetaka ljudi, što je u ovim kriznim vremenima čini veoma poželjnom investicijom.</s>
<s>Educirani i dobro osposobljeni radnici koji će se željeti individualno, ali i grupno dodatno usavršavati idealni su za glamping.</s><s>U suradnji sa TZ grada Zaprešića i zagrebačkom županijom pobrinuti ćemo se za redovito i kontinuirano educiranje i osposobljavanje osoblja, u cilju podizanja kvalitete usluge, ali i u cilju motiviranja zaposlenika i stvaranja dobre i poticajne atmosfere.</s><s>Podizanje svijesti dionika uključenih ostvarenje turističke ponude glampinga odvija se korištenjem nekoliko komunikacijskih alata.</s><s>Jedan od jednostavnijih i jeftinijih načina jeste putem društvenih S druge strane edukacija bi se mogla odvijati i prema samim turistima i u tu svrhu postavit će se oko Zelenog otoka edukativni plakati koji će na zabavan način davati savjete o recikliranju kako bi bolje istakli ekološku osviještenost glampinga i pripaziti na zatečenu prirodnu cjelinu kako se ne bi ona narušila (Palman et al. 2011).</s><s>Ovi edukativni sadržaji postavit će se i na mjestima koja su prirodni rezervati sa detaljima o vrstama koje se ondje mogu vidjeti.</s>
<s>Ovim koracima uspješno bi ostvarili izgradnju glamping objekta i stvorili novu turističku ponudu u Zaprešiću.</s><s>Time bi višestruko podigli Turističku destinaciju Zaprešić.</s><s>Prvo bi joj dodali drugu turističku lokaciju na prekrasnom mjestu koje stoji kao neiskorišteni potencijal.</s><s>Svakako bi svojim glamping kućicama značajno nadopunili smještajne kapacitete u gradu.</s><s>Osim toga podigli bi samu turističku ponudu i pripomogli da Zaprešić postane prepoznatljiva destinacija u nacionalnim okvirima.</s><s>6.5 Mjere za realizaciju prioriteta</s>
<s>Prioritetno područje 1: Uspostava managementa Ovo područje iziskivat će odlučnost u nakani, vrijeme oko dogovora, strpljenje, vještinu pregovaranja i ne velike financijske izdatke.</s><s>Povezati sve turističke dionike (Turističku zajednicu grada Zaprešića, zagrebačke županije, okolne općine, lokalne proizvođače i ŠRC Zajarki) u jedan tim koji sudjeluje u ostvarenju nove turističke ponude, te postaviti temelje za ostvarenje idejnog plana izgradnje i upravljanje glampingom.</s><s>Taj cilj možemo postići sljedećim mjerama:</s>
<s>Mjera 1: Animacija dionika za izgradnju glampinga Cilj mjere je osvijestiti sve sudionike o prednostima glampinga.</s><s>To bi postigli kroz susrete i individualne razgovore s ključnim dionicima u turizmu destinacije Zaprešić.</s><s>Cilj je postići konsenzus oko dogovorne suradnje svih dionika i uskladiti strategiju za realizaciju izgradnje.</s><s>Nakon toga pristupa se odabiru rukovodećeg tima.</s>
<s>Grupa za planiranje i provedbu pristupa izradi idejnog plana glampinga na održivim osnovama nadasve poštujući ekološki i ekonomski stup održivog turizma.</s><s>To bi postigli preko osiguranja financijske platforme za realizaciju plana; zadobivanja svih potrebnih dozvola, i izrade akcijskog plana za sve zadatke.</s><s>Cilj je zadobiti sve potrebne dozvole, imati pozitivnu studiju utjecaja na okoliš te izgrađen projektni dokument.</s><s>Prioritetno područje 2: Izgradnja glampinga Za ovo područje bit će potrebno najviše financijskih sredstava i vremenski će najduže trajati.</s><s>Najviše financijskih sredstava uložit će se u uređenje okolice jezera i izgradnju objekata koji čine glamping.</s><s>To se može postići sljedećim mjerama: Mjera 1: Sređivanje infrastrukture</s>
<s>Prioritet je izgraditi infrastrukturu oko jezera, pristupne ceste, ali i ostale civilizacijske komponente za ugodan boravak turista.</s><s>To bi postigli preko angažiranja domaćih tvrtki za izgradnju infrastrukture putem natječaja javne nabave.</s><s>Cilj je postavljena funkcionalna infrastruktura (struja, voda, grijanje), izgrađene ceste i parkinga, uspostavljena funkcionalna WI-FI mreža, te postavljen zeleni otok, i zaštitne ograde.</s>
<s>Izgradnja i opremanje samih glamping objekata, i ostalih pratećih sadržaja (sanitarni čvor, restoran, caffe bar, zeleni otok, dječje igralište).</s><s>To ćemo postići preko angažiranja domaćih i lokalnih poduzetnika putem natječaja javne nabave.</s><s>Cilj je postaviti i opremiti smještajne objekte, sanitarni čvor, restoran, caffe bar, dječja igrališta.</s>
<s>Mjera 3: Uređenje okolnih i dodatnih sadržaja Pribaviti sredstva za realizaciju ovog dijela kroz projekte potpora EU kojima bi kontinuirano ulagali u održivost glampinga i upotpunjavali ponudu novim sadržajima.</s><s>To ćemo postići postavljanjem adrenalinskog parka, meditativnog otoka, i uređenjem parka, šetnjice, biciklističke staze, koji će svojim čarima dodatno upotpuniti ponudu.</s><s>Za izvršenje ovog zadatka angažirat ćemo lokalne tvrtke putem natječaja javne nabave.</s><s>Cilj je urediti pješačku i biciklističku te planinarsku stazu, park za pse, meditativni otok, i adrenalinski park.</s>
<s>Mjera 4: Uključivanje u turističku ponudu Zaprešića i okolice Grad Zaprešić i okolica već imaju dobre turističke ponude, uključiti i ove sadržaje u glamping ponudu, u cilju podizanja kvalitete usluge.</s><s>To ćemo postići dogovorom sa TZ grada Zaprešića i zagrebačke županije.</s><s>Cilj je osmisliti pakete ponuda koje uključuju: golf, jahanje, planinarenje, paragliding, ribolov, povijesne ture, seoski turizam.</s><s>Uz to urediti funkcionalne „butik“ kućice za OPG.</s>
<s>Ovo područje se radi usporedo s fazom implementacije glampinga, a zahtijevati će ulaganje financijskih sredstava.</s><s>Potrebno je osmisliti i uspostaviti novu marketinšku ponudu i izraditi strategiju za promociju glampinga.</s><s>U suradnji sa Turističkim informativnim centrom u Zaprešiću izraditi potpuno nove marketinške materijale kroz sljedeće mjere:</s>
<s>Mjera 1: Priprema promocijskih materijala.</s><s>Formiranje cjelokupne turističke glamping ponude, i izrada raznovrsnih turističkih paketa koje bi uvrstili u ponudu.</s><s>To ćemo postići izradom promocijske materijale za glamping, zajedno sa tiskanim promotivnim materijalom na hrvatskom i isto toliko na engleskom jeziku, te izraditi novu web stranicu na hrvatskom i na stranim jezicima.</s><s>Cilj je imati logo za: suvenire, promotivne materijale, olovke, upaljače, sapuniće, čokoladice, paketiće šećera za kavu, platnene torbe, i slično; napraviti promotivne brošure, letke, web stranice sa kvalitetnim fotografijama i inspirativnim sadržajem namijenjenim ciljanim skupinama turista.</s>
<s>Nakon otvaranju glampinga turistička zajednica grada Zaprešića bilježit će pojačan broj gostiju i noćenja, kao i posjeta turističkim događanjima.</s><s>Sama glamping ponuda doprinijela bi prepoznatljivosti Zaprešića kao turističke destinacije.</s><s>To ćemo postići produljenjem turističke sezone u glampingu više od 6 mjeseci s tendencijom rada i kroz cijelu godinu i osebujnošću cjelovite turističke ponude na jezeru Zajarki koja će postati doživljaj cijele destinacije Zaprešić.</s><s>Cilj je dostići najmanje 500 gostiju u glampingu na jezeru Zajarki tijekom jedne godine.</s>
<s>Prioritetno područje 4: Razvoj ljudskih resursa Ovo je zadnje područje koje će zahtijevati detaljno planiranje izbora osoblja, kao i dobru financijsku podršku.</s><s>Osim dobro uređenog smještaja ljudski resursi čine okosnicu uspješne turističke ponude.</s><s>Briga o ljudskim resursima ostvarit će se sljedećim mjerama:</s>
<s>Mjera 1: Zapošljavanje pružatelja turističke ponude u glampingu Za osnovno funkcioniranje glampinga potrebno je zapošljavanje oko 20-ak osoba i još barem 10-ak osoba po sezoni.</s><s>Osiguranje stručnog osoblja koje će se brinuti o potrebama turista i vođenja glampinga ostvarit ćemo putem javnih natječaja za zapošljavanje.</s><s>Cilj je zaposliti recepcionare, čistačice, kuhare, konobare, informatičare, majstori za kućne popravke, i čuvare.</s><s>Za sezonu potrebno je dodatno zaposliti: čuvarice i animatore za brigu oko djece i kućnih ljubimaca, osoba za usluge na jezeru - najam čamca, najam dasaka za surfanje, najam zorbing lopti, trgovci za prodaju na štandu, osobe koje bi vodile školu pecanja, i vodiče.</s>
<s>Ovom mjerom koja uključuje radionice i tečajeve za zaposlenike u glampingu, osigurava se poticajna i ugodna atmosfera u samom glampingu i podiže kvaliteta usluge.</s><s>Obuka pružatelja usluga može se osigurati u prostorima glampinga, ili u gradu Zaprešiću i okolici, a pri tome mogu pomoći i lokalne obrazovne ustanove.</s><s>To ćemo ostvariti putem susreta i dogovora sa odgojnim institucijama u Zaprešiću; Zagrebu, Hrvatskoj i inozemstvu.</s><s>Cilj je kontinuirano svake godine održavati radionice marketinga, bontona, stranih jezika i socijalnih kontakata.</s><s>Ispunjavanjem ovih mjera iz 4 prioritetna područja do 2030. g. ostvarili bi idejnu viziju izgradnje funkcionalnog glampinga na jezeru Zajarki u Zaprešiću.</s><s>6.6 Pokazatelji i praćenje</s>
<s>Pokazatelji provođenja navedenih mjera kao i način praćenja razvoja uspostave turističkog produkta, te okvirni rokovi za realizaciju prikazani su u Tabeli 3. Tabela 3: Pokazatelji i prećenje izgradnje glampinga na jezeru Zajarki u Zaprešiću Prioritetno područje 1: Uspostava menagmenta Mjera 1: Animacija</s>
<s>Primjenjujući ove prioritete koje smo naveli ostvarili bi rezultate koji bi nas korak po korak doveli do cilja, a to je izgradnja i uspostava nove turističke ponude glampinga na jezeru Zajarki u Zaprešiću.</s>
<s>Ovim radom ukazali smo kako se odgovorni i održivi razvoj turizma izvrsno primjenjuje kroz uspostavu glamping ponude.</s><s>Pokazalo se da je glamping lakše osnovati na načelima odgovornog i održivog turizma, ima bolje i dugoročnije predispozicije za djelovanje i pruža ljepši doživljaj turistima.</s><s>Osim toga on je odličan spoj održivog, odgovornog i ekološkog turističkog produkta koji može zadovoljiti zahtjevne potrebe suvremenih gostiju.</s><s>Održiv razvoj jača vrijednost lokaliteta, i može utjecati na infrastrukturu, kulturnu i prirodnu baštinu te lokalno stanovništvo.</s><s>Utvrdili smo kako je solucija održivog, odgovornog ekološkog turizma jedna od najboljih opcija za dugoročni opstanak jedne turističke destinacije.</s><s>U Hrvatskoj je glamping relativno nova ponuda i unatoč izvrsnim potencijalima koje država ima, i prekrasnim lokacijama na kojima bi se mogao uspostaviti glamping, ovakav način odmora je nedovoljno razvijen.</s><s>Pokazali smo na primjerima postojećih glampinga u Plitvicama i na Velenju kako je ova ponuda veoma atraktivna suvremenim turistima koji traže aktivan odmor sa autentičnim doživljajem destinacije.</s><s>Grad Zaprešić je destinacija u neposrednoj blizini glavnog grada Zagreba, koja obiluje autentičnim prirodnim bogatstvom i brižno njegovanom kulturnom baštinom.</s><s>Prikazujući bogatstvo destinacije oslikali smo trenutačno stanje turističkih ponuda na području grada Zaprešića, kao i smještajne kapacitete i gastronomsku ponudu.</s><s>Kako bi saznali koji su planovi, programi i očekivani budući rezultati razvoja turističke zajednice grada kao i zagrebačke županije sastavili smo upitnik koji se postavio izabranoj skupini od 6 ključnih djelatnika.</s><s>Kroz 9 pitanja ispitivalo se stanje u destinaciji, problemi i planovi za budućnost, kao i potencijal za izgradnju glampinga na lokaciji jezera Zajarki.</s><s>Intervju je obavljen sa slabim uspjehom zbog trenutne epidemije COVID-19, i nemogućnosti ostvarenja socijalnog kontakta s nekim od odabranih ispitanika budući da su oni bili u samoizolaciji.</s><s>U intervjuima se utvrdilo kako gradu Zaprešiću nije postojala niti ideja o postavljanju glampinga iako se turistička zajednica aktivno brine o očuvanju destinacije.</s><s>Sam održivi razvoj turizma slabo utječe na unapređenje grada Zaprešića, iako podrazumijeva kvalitetno i odgovorno planiranje prostora koji stavlja naglasak na lokalne kulturne vrijednosti u gradu Zaprešiću to još nije zaživjelo.</s><s>Iz intervjua smo informirani kako je grad Zaprešić kao turistička destinacija neprepoznat u nacionalnim okvirima, i kako mu manjka kvalitetna turistička ponuda.</s><s>Turizam u ovoj destinaciji je u stagnaciji, jer nije u mogućnosti da u potpunosti razvije sve potencijale koje kao destinacija ima.</s><s>Uz to prisutan je manjak komunikacije i sustavne suradnje s okolnim općinama i lokalnim proizvođačima u planiranju i provedbi turističke ponude.</s><s>Osim toga za izbor novog modusa mjera treba puno vremena i to nosi veliki rizik.</s><s>TZ kontinuirano prati svjetske trendove no zbog manjka financijskih sredstava nije u mogućnosti razvijati nove turističke proizvode.</s><s>Unatoč činjenici da turistička zajednica brine o očuvanju kulturne i prirodne baštine, mjere koje grad Zaprešić koristi za održiv i odgovoran turistički razvoj su nedostatne.</s><s>U budućnosti nije izgledno da će se puno promijeniti jer trenutno stanje pandemije COVID-19 zaustavilo je i ono nešto malo projekata koji su bili započeti.</s><s>Jedan od takvih nerazvijenih potencijala svakako je i jezero Zajarki koje bi uz primjenu politike održivog i odgovornog ekološkog turizma mogao postati idealno mjesto za opuštanje i odmor u prirodi.</s><s>Anketnim intervjuima sa osobama iz turizma grada Zaprešića, kao i okolnih općina, saznali smo mišljenja različitih osoba na ključnim mjestima i svih šest su mišljenja da jezero ima potencijal za razvoj glampinga.</s><s>Nakon informacije od strane turističkih djelatnika kako jezero ima potencijale, opisali smo i analizirali trenutno stanje na samom terenu.</s><s>Utvrdili smo kako jezero obiluje netaknutom prirodom, ima minimalno zagađenje i na njemu je uporno i brižno razvijan sportski ribolov od obližnjeg ŠRC-a.</s><s>Zaključili smo kako na temelju prirodne, kulturne i ekološke očuvanosti resursa jezero ima dobar potencijal za razvoj glampinga.</s><s>Prepoznali smo potencijal na jezeru Zajarki i osmislili smo viziju kako bi trebao izgledati glamping.</s><s>Na toj osnovi iscrtali smo cjelokupan plan kojim bi se moglo izgraditi glamping i utvrdili koji su prioriteti za ostvarenje vizije.</s><s>Povezivanjem sa stupovima održivog i odgovornog turizma pokazali smo kako ti prioriteti doprinose realizaciji očuvanja prirodnih resursa na lokaciji i osmišljavanju odgovorne turističke ponude.</s><s>Potom smo utvrdili smjer dugoročnosti ponude koja se može ostvariti samo zajedničkim ulaganjem, međusobnom suradnjom u interakciji svih turističkih ponuđača.</s><s>Ključan uvjet za to je uspostaviti konkretnu čvrstu vezu između svih ulagača, održavati kontakte i brinuti se o međusobnoj suradnji u kojoj svatko od njih može biti na dobitku, ne samo na poslovnom planu, već i na privatnom, s obzirom da svi žive u istom gradu te je želja za kvalitetnim načinom života u gradu svima u cilju.</s><s>Za ostvarenje vizije postoje 4 ključna prioriteta: uspostava managementa, izgradnja glampinga, marketing, i razvoj ljudskih resursa.</s><s>Detaljno smo opisali mjere po kojima će se ti prioriteti realizirati, i kako će se ti ciljevi postići, te dali okvirne vremenske rokove do kada bi to bilo gotovo.</s><s>S obzirom na činjenicu da se po načelima odgovornog i održivog turizma ništa ne može brzo ostvariti, vremenski rokovi su produljeni, kako i zbog trenutne situacije s globalnom pandemijom, tako i zbog načina na koji će se pristupati realizaciji.</s><s>Za utvrđeni problem nedovoljnog ulaganja u razvoj turističke destinacije predložili smo trostruko djelovanje, kako preko državnih poticaja i ministarstva turizma RH, preko sredstava okolnih općina i grada Zaprešića te lokalnih poduzetnika i OPG-ova, do pribavljanja sredstava apliciranjem na natječaje EU za dodjelu sredstava i razvoj.</s><s>Iznimno je bitno za daljnji razvoj uspostaviti dobru i kvalitetnu komunikaciju s općinama u okolici grada, i proširiti suradnju s lokalnim proizvođačima uključivanjem njihovih proizvoda i djelatnosti u turističku ponudu.</s><s>Kao što je već prije prikazano na primjerima uspješnih glamping odmarališta u Hrvatskoj ali i inozemstvu, nije dovoljno samo izgraditi glamping smještaj, lijepo ga opremiti i postaviti.</s><s>Za uspješnu turističku destinaciju potrebno je osmisliti i turističku ponudu koja će privući veći broj turista.</s><s>Okvirno smo ocrtali profile ciljane skupine turista kojima bi ponudili smještaj u glampingu.</s><s>Prikazali smo sve mogućnosti različitih sadržaja koji bi mogli biti uključeni u turističku ponudu.</s><s>S obzirom na to kako nam je ciljana skupina privući mlade obrazovane ljude, koji bi sa svojim obiteljima došli na našu destinaciju, ponudit ćemo sadržaje koje bi njih privukli.</s><s>Ova ponuda svakako je privlačna za mlade aktivne obitelji s djecom i ljubimcima.</s><s>No bilo bi zgodno iskoristiti blizinu Zagreba i ponuditi poslovnim ljudima mogućnost aktivnosti za njihove potrebe, poput izložbenog prostora za njihove prezentacije, mjesto za susrete, ili održavanje team-buildinga.</s><s>Ne treba zaboraviti niti stariju populaciju koja bi uživala u boravku na mirnom otvorenom mjestu.</s><s>U budućnosti bi taj asortiman mogli proširiti ponudama za poslovne ljude, ali i starije osobe.</s><s>Pokušati pronaći angažmane koji bi trajali cijelu godinu i proširiti sezonu u glampingu, tako da bude otvoren cijelu godinu.</s><s>Povezati se sa školama, terenska nastava za niže razrede osnovne škole može se održavati u našem objektu.</s><s>Povezati se s fakultetima i institutima, privući studente, profesore, znanstvenike neka dođu, proučavaju i potpomažu razvoj prirode kod jezera Zajarki.</s><s>Ovo je samo mali dio ideja koje bi u budućnosti mogle se ostvariti uz malo kapitala, puno dobre volje i entuzijazma.</s><s>Prikazali smo samo dio ideja koje bi se mogle ostvariti sa malo kapitala i nešto entuzijazma na jednoj ovakvoj lokaciji.</s><s>Grad Zaprešić je prekrasna destinacija za život mladih, ali i starijih građana.</s><s>U gradu se nalaze sve institucije za normalno funkcioniranje i za kvalitetan život, odgoj, obrazovanje, i zdravstvo.</s><s>Grad iz godine u godinu raste; sve je više stanovnika, radi se na izgradnji novih stambenih zgrada i brine se o očuvanju prirode i drugih bitnih segmenata.</s><s>U gradu i okolici postoji ponosna na bogatu povijesnu i kulturnu baštinu koje su ga obogatile i danas omogućile veliku posjećenost turista koji dolaze no isto tako i jednodnevne posjetioce.</s><s>U gradu postoji jako puno neiskorištenog potencijala koji bi možda trebao biti više u fokusu turističkoj zajednici grada ali i turističkoj zajednici općina.</s><s>Trenutno je problem što turističke zajednice posluju i djeluju zasebno.</s><s>Ne pokazuju interes za suradnju i otkrivanje novih turističkih ponuda koje bi zasigurno podigle grad i okolicu na veću razinu i omogućile bolju situaciju jednoj ali i drugoj strani.</s>
<s>S obzirom na to da Grad Zaprešić nije glavno turističko središte na području Zagrebačke županije već grad sa kvalitetom života i mladih obitelji, postavljanje glampinga bilo bi osvježenje i za same građane.</s><s>Na taj način ovaj neiskorišteni potencijal mogao bi biti nova turistička ponuda koja bi podigla cijeli grad Zaprešić u kvalitetniju turističku destinaciju.</s><s>Kvalitetno osmišljena strategija prepoznatljivosti destinacije Zaprešić na nacionalnoj razini uključuje novu ponudu glampinga na jezeru Zajarki kao iznimno važne kako za razvoj same destinacije, tako i za njezinu originalnost i prepoznatljivost u nacionalnim okvirima.</s><s>Realizacijom glampinga ovo područje koje sada nije toliko turistički zastupljeno i tek je u razvoju, dobilo bi kvalitetni koncept s kojim bi imali impuls za oblikovanje prepoznatljivosti u nacionalnim ali i međunarodnim okvirima.</s><s>8 VIRI I LITERATURA</s>
<s>https://ladislavbognar.net/sites/default/files/Istra%C5%BEivanje%20odg-obr_procesa.pdf, Britannica. (2020).</s><s>Field of Cholth of Gold.</s><s>Dostupno na: https://britannica.com/place/ CAMPING.HR. (2020).</s><s>Glamping – kampiranje u Htvarskoj.</s><s>Dostupno na: https://www.camping.hr/glamping, 01.08.2020.</s><s>Carić, H. (pr. ur.). (2006).</s><s>Održivi turizam u deset koraka: planiranje održivog turizma zasnovanog na baštini i prirodnom naslijeđu: priručnik za upravljanje i razvijanje turističkih regija, destinacija i proizvoda.</s><s>Zagreb: Institut za turizam i Odraz.</s><s>Cvelić Bonifačić, J. (2011).</s><s>Kamping osnove hrvatskog i europskog kamping turizma, Poreč: Kamping udruženje Hrvatske</s>
<s>Dostupno http://www.enciklopedija.hr/Natuknica.aspx?ID=66895, 27. 07. 2020.</s><s>Lovgreen, T. (28. 5. 2016).</s><s>'Glamping' in B. C. reaches new heights with comforts like spa</s>
<s>PRILOG 1: PITANJA KOJA SU POSTAVLJENA U INTERVJUIMA 1. Grad Zaprešić ima niz odličnih sadržaja i zaista velik broj priznanja kao što je „Top 10 najboljih gradova po kvaliteti života“.</s><s>Kako vidite daljnji napredak toga turističkog razvoja?</s>
<s>2. Koji je trenutni najveći problem turističkog razvoja u gradu Zaprešiću?</s><s>3. Na koji način i kojim mjerama bi poboljšali turističku kvalitetu destinacije Zaprešić?</s><s>4. Na koji način je grad Zaprešić i njena okolica turistički povezana?</s><s>Kojim mjerama održavate povezanost i turistički razvoj?</s><s>5. Smatrate li da jezero Zajarki ima potencijala kao turistička destinacija?</s><s>Kakvih?</s><s>6. Smatrate li da jezero Zajarki ima potencijala za razvoj glampinga?</s><s>7. Smatrate li da je grad Zaprešić turistička destinacija samo za jednodnevne izlete?</s><s>Na koji način to možemo promijeniti da postane stacionarna destinacija?</s><s>8. Koja je glavna turistička ponuda u gradu Zaprešiću?</s><s>Navedite primjer.</s><s>9. Kako ocjenjujete trenutni razvoj novih turističkih proizvoda u gradu Zaprešiću i okolici?</s>
<s>1. Intervju u Turističkoj Zajednici Grada Zaprešića – voditeljica odjela za potporu sustavu turističke zajednice i upravljanje destinacijom – Marija Jandras.</s><s>Intervju je uspješno obavljen u prostorijama Turističke zajednice Grada Zaprešića 1. Grad Zaprešić ima niz odličnih sadržaja i zaista velik broj priznanja kao što je „Top 10 najboljih gradova po kvaliteti života“.</s><s>Kako vidite daljnji napredak toga turističkog razvoja?</s>
<s>Daljnji napredak turističkog razvoja definitivno vidimo kroz ulaganje u poboljšavanje kvalitete života za sve dobne skupine.</s><s>Kao što je komunalna infrastruktura, zdravstveni standard, razvoj sporta, kulture i obrazovanja.</s><s>Daljnji napredak turističkog razvoja u gradu Zaprešiću također vidimo kroz razvijeniju turističku ponudu i bolju prepoznatljivost na nacionalnoj razini.</s>
<s>2. Koji je trenutni najveći problem turističkog razvoja u gradu Zaprešiću?</s><s>U kontekstu turizma jedan od problema grada Zaprešića je nedovoljno razvijena turistička ponuda i neprepoznatljivost koju sam ranije spomenula.</s><s>Neprepoznatljivost Zaprešića kao turističke destinacije na nacionalnoj razini.</s><s>S ciljem rješavanja tog problema Turistička zajednica će u narednom razdoblju djelovati kao destinacijska menadžment organizacija s ciljem koordiniranja svih dionika u turizmu i kreiranja novih informativnih i modernih sadržaja koji će privući turiste i posjetitelje u Zaprešić kao destinaciju.</s>
<s>3. Na koji način i kojim mjerama bi poboljšali turističku kvalitetu destinacije Zaprešić?</s><s>Definitivno boljim generalnim usmjeravanjem prema realizaciji bolje prepoznatljivosti grada Zaprešića.</s><s>Razvojem i stvaranjem novih inovativnih proizvoda koji će dodatno potaknuti građane, turiste i posjetioce na obilazak naših turističkih znamenitosti.</s><s>Omogućiti kvalitetniji turistički paket koji će turiste potaknuti da produže svoj boravak u Zaprešiću ili okolici.</s><s>Također je bitno za spomenuti održavanje suradnje sa raznim ustanovama i okolnim mjestima s ciljem boljih i kvalitetnijih turističkih ponuda i novih planova za realizaciju.</s>
<s>4. Na koji način je grad Zaprešić i njena okolica turistički povezana?</s><s>Kojim mjerama održavate povezanost i turistički razvoj?</s><s>Povezani smo suradnjom na zajedničkim projektima.</s><s>Osim dugogodišnje suradnje povezuju nas razne manifestacije i mnogobrojni sajmovi koje održavamo na području grada Zaprešića.</s><s>Sve su to događanja koja su bitna i bitno utječu na turistički razvoj grada i šire okolice.</s><s>Trudimo se održavati redovitu komunikaciju i na taj način održavati i razvijati povezanost.</s>
<s>5. Smatrate li da jezero Zajarki ima potencijala kao turistička destinacija?</s><s>Kakvih?</s><s>Jezero Zajarki ima potencijal za razvoj novih turističkih sadržaja koji će povećati posjećenost lokacije, međutim teško se može promatrati u kontekstu pojma destinacije zbog definicije tog pojma.</s><s>Jezero Zajarki može biti jedan od sadržaja turističke ponude u gradu Zaprešiću koji je destinacija.</s>
<s>6. Smatate li da jezero Zajarki ima potencijala za razvoj glampinga?</s><s>Da.</s><s>Jezero Zajarki predstavlja idealnu lokaciju za potencijalne investitore u luksuzne kampove zbog svojih prirodnih karakteristika kao i lokacije u gradu Zaprešiću, tik uz križište velikih prometnih pravaca.</s>
<s>7. Smatrate li da je grad Zaprešić turistička destinacija samo za jednodnevne izlete?</s><s>Na koji način to možemo promijeniti da postane stacionarna destinacija?</s><s>Grad Zaprešić nije turistička destinacija samo za jednodnevne izlete, ali nosi taj epitet zbog svojeg smještaja u neposrednoj blizini grada Zagreba, kao i trenutne prepoznatljivosti turističke ponude.</s><s>Jedan od osnovnih zadataka turističke zajednice u narednom razdoblju je stvaranje prepoznatljivosti grada Zaprešića i njegove turističke ponude na nacionalnoj i međunarodnoj razini.</s><s>U tom kontekstu najvažniju ulogu svakako ima imanje bana Jelačića tj. kompleks Novih dvora Jelačićevih kao jedinstveni spomenik prošlih vremena koji je ujedno i idealna platforma za nadogradnju suvremenim elementima turističke ponude.</s><s>U kontekstu Zaprešića kao destinacije za jednodnevne izlete potrebno je istaknuti suradnju na zajedničkim projektima s drugim destinacijama i gradovima u okruženju obzirom da turizam kao pojava ne poznaje administrativne granice.</s><s>8. Koja je glavna turistička ponuda u gradu Zaprešiću?</s><s>Navedite primjer.</s><s>Najvažnija glavna turistička ponuda trenutno je kompleks Novih dvora Jelačićevih.</s><s>Novi dvori u svom kompleksu nude više povijesnih znamenitosti kao što su Vršilnica koja je danas preuređena u multimedijsku dvoranu, Muzej Matija Skurjeni u sklopu kojeg je danas turističko-informativni centar, isto tako i druge pripadajuće stambene i gospodarske zgrade koje se nalaze u spomenutom kompleksu.</s><s>Novi Dvori Jelačićevi su danas u gradu Zaprešiću najposjećenije mjesto.</s><s>Zbog svoje duge i zanimljive povijesti, lijepog okruženja, golf terena, prostora za svadbene svečanosti, restoran i caffe bar.</s><s>Na području Novih Dvora Jelačićevih također se održavaju razne manifestacije koje samim time kompleksu Novih Dvora Jelačićevih pridodaju važnost.</s><s>9. Kako ocjenjujete trenutni razvoj novih turističkih proizvoda u gradu Zaprešiću i okolici?</s>
<s>Zadovoljni smo trenutnim razvojem novih, ali i postojećih turističkih proizvoda.</s><s>Nekako se više fokusiramo na trenutnoj turističkoj ponudi kako bi je što više unaprijedili i ostvarili svoje zamišljene ciljeve.</s><s>Svakako smo svjesni da je na području grada potrebno što više novih turističkih proizvoda za naše mlade građane.</s><s>Radimo na kreiranju novih inovativnih i modernih sadržaja koji će privući još više turiste i posjetitelje.</s><s>Nastojimo djelovati na način da raznim organizacijama, manifestacijama i sajmovima nastojimo što više uključiti i dionike iz lokalne sredine te se voditi starom izrekom „svi za jednoga jedan za sve“.</s><s>2. Intervju u Turističko-informativnom centru Zaprešić.</s><s>Petra Dorner – voditeljica odjela za odnose s javnošću, promociju i razvoj turističkih proizvoda.</s><s>Intervju uspješno obavljen u prostorijama Turističko-informativnog centra u Zaprešiću, 1. Grad Zaprešić ima niz odličnih sadržaja i zaista velik broj priznanja kao što je „Top 10 najboljih gradova po kvaliteti života“.</s><s>Kako vidite daljnji napredak toga turističkog razvoja?</s>
<s>Sa svojim razvojem poduzetništva, obrazovanja i turizma.</s><s>Zaprešić je nositelj današnjih trendova i u svakoj sferi svog djelovanja nastoji na temeljima bogate povijesti stvarati novo i moderno.</s><s>Zaprešić je idealno mjesto za sve ljubitelje prirodnih ljepota, ribolova, konjičkog, nogometnog sporta, kao i kuglanja, golfa i paraglidinga.</s><s>Vjerujem da će daljnji napredak biti obogaćenje trenutne turističke ponude.</s><s>Naravno ono što bi smo svi htjeli ukoliko će biti prilike i interesa za neki novi turistički projekt, svakako ćemo ga realizirati.</s>
<s>2. Koji je trenutni najveći problem turističkog razvoja u gradu Zaprešiću?</s><s>Grad Zaprešić, a vjerujem i svaki drugi ima neki problem što se tiče turističkog razvoja.</s><s>Grad ne može preko noći postati omiljena i najposjećenija turistička destinacija.</s><s>Potrebno je puno ulaganja, a ponajviše vremena za ostvarenje cilja.</s><s>Problem grada Zaprešića je to što se tek unazad par godina počeo uključivati u razne projekte koji omogućuju bolji i kvalitetniji život građana.</s><s>Trenutno je fokus na kvalitetnom životu i ostvarenju cilja da grad Zaprešić postane najtraženija destinacija za život građana.</s><s>Nakon što se trenutni cilj u potpunosti ostvari i područje Zaprešića postane najtraženija destinacija za duži boravak vjerujem da će se krenuti u smjeru boljeg razvoja turističke ponude.</s><s>Ono što još mogu reći je da je potrebno ići korak po korak do željenog cilja.</s><s>Kroz nekoliko godina, a možda i kraći vremenski period grad neće biti samo top destinacija za život već i top turistička destinacija koja već sada nudi velik izbor turističkih ponuda za razne posjetioce.</s><s>Kako se kaže, za svakoga po nešto!</s><s>3. Na koji način i kojim mjerama bi poboljšali turističku kvalitetu destinacije Zaprešić?</s><s>Potrebno je vremena za poboljšanje turističke kvalitete destinacije.</s><s>Ono čemu bi trebali težiti je dobra reklama.</s><s>Potrebno se uključiti na što više drugih događaja i fokusirati na prezentaciji grada Zaprešića i njegove trenutne ponude.</s><s>Dakle turističku kvalitetnu destinacije Zaprešić trenutno možemo definitivno poboljšati ukoliko bi se vodili mjerom dobre turističke prezentacije.</s>
<s>4. Na koji način je grad Zaprešić i njena okolica turistički povezana?</s><s>Kojim mjerama održavate povezanost i turistički razvoj?</s><s>To je također nešto na čemu bi grad Zaprešić trebao poraditi i težiti boljem.</s><s>Grad Zaprešić i njegova okolica trenutno su turistički povezane zbog kulturne baštine i raznih povijesnih objekata koji se nalaze na području okolice grada Zaprešića.</s><s>Kao što su dvorac spomenike kulture Januševec, Laduč, Jakovlje te barokni dvorac obitelji Oršić.</s><s>Osim povijesno- kulturnog značaja grad Zaprešić i okolica turistički su povezane i zbog raznih kulturnih događanja i manifestacija na koje smo iznimno ponosni.</s><s>5. Smatrate li da jezero Zajarki ima potencijala kao turistička destinacija?</s><s>Kakvih?</s><s>Šoderica Zajarki trenutno je najposjećenija destinacija ljubitelja ribolova.</s><s>Svakako ima potencijala kao turistička destinacija.</s><s>Trenutno smo fokusirani na moderni šaranski ribolov koji je idealan za opuštanje i kvalitetno provođenje slobodnog vremena.</s><s>Trenutno se na produčju jezera Zajarki nalazi i tvrtka Hidroelektra koja dozvoljava ribolov, međutim mole da se poštuje njihovo radno vrijeme i ne ugrožava njihova uključena strana na tom području.</s><s>Jezero Zajarki ima veliki potencijal kao turistička destinacija, svake godine destinacija je sve više i više posjećena od strane ljubitelja ribolova ali i ostalih zaljubljenika u prirodu koji svoje vrijeme provode u postavljenim drvenim sjenicama.</s>
<s>6. Smatrate li da jezero Zajarki ima potencijala za razvoj glampinga?</s><s>Da.</s><s>Jezero definitivno ima potencijala za razvoj glampinga zbog svoje idealne lokacije za potencijalne investitore u luksuzne kampove.</s><s>Jezero Zajarki nudi svoje prirodne ljepote koji bi se odlično spajali uz moguću ponudu nešto drugačije ponude smještaja od trenutne.</s>
<s>7. Smatrate li da je grad Zaprešić turistička destinacija samo za jednodnevne izlete?</s><s>Na koji način to možemo promijeniti da postane stacionarna destinacija?</s><s>Grad Zaprešić je poznat po tome da je destinacija za jednodnevne izlete zbog blizine grada Zagreba koji nudi najveći dio turističke ponude za turiste kao glavni grad Hrvatske.</s><s>Međutim, grad trenutno nudi i trudi se održavati boravak turista dulje od jednog dana.</s><s>Svakako je potrebno ponudu upotpuniti i turistima omogućiti da samostalno odluče svoj boravak produžiti na još jedan dan od prvobitno planiranog.</s><s>8. Koja je glavna turistička ponuda u gradu Zaprešiću?</s><s>Navedite primjer.</s><s>Najvažniju ulogu svakako ima kompleks bana Jelačića tj. kompleks Novi dvori kao jedinstveni spomenik prošlih vremena koji je idealna platforma za nadogradnju suvremenim elementima turističke ponude.</s><s>9. Kako ocjenjujete trenutni razvoj novih turističkih proizvoda u gradu Zaprešiću i okolici?</s>
<s>Grad Zaprešić je nedovoljno razvijena turistička destinacija samim time ima nedovoljnu turističku ponudu i premalo turističkih proizvoda kao destinacije na nacionalnoj razini.</s><s>S ciljem rješavanja tog problema Turistička zajednica će u narednom razdoblju djelovati kao destinacijska menadžment organizacija s ciljem koordiniranja svih dionika u turizmu i kreiranja novih inovativnih proizvoda koji će privući turiste i posjetioce.</s>
<s>3. Intervju sa Vladimirom Šinkom direktorom Turističke zajednice savsko-sutlanska dolina i brigi (općina Marija Gorica, Dubravica i općina Brdovec).</s><s>Cijeli intervju obavljen je putem telefonskog poziva 17. 07. 2020. godine.</s><s>1. Grad Zaprešić ima niz odličnih sadržaja i zaista velik broj priznanja kao što je „Top 10 najboljih gradova po kvaliteti života“.</s><s>Kako vidite daljnji napredak toga turističkog razvoja?</s>
<s>Turistički razvoj vidim kroz razne projekte koji bi doprinjeli gradu veću turističku popularnost na tržištu turizma.</s><s>Više atraktivnih sadržaja za građane i turiste, bolja turistička ponuda...</s>
<s>Napredak također gledam kroz komunikaciju između jedne i druge turističke zajednice, grada i okolnih općina, mještana i turističkih ponuđača na našem području.</s><s>2. Koji je trenutni najveći problem turističkog razvoja u gradu Zaprešiću?</s><s>Najveći problem je interes za međusobnu suradnju manjih okolnih područja i grada Zaprešića.</s><s>Ukoliko bi svi zajednički radili na boljitku svih područja za koje radimo vjerujem da bi projekata i interesa bilo puno više.</s><s>Trenutno mi kao turistička zajednica SSDIB i turistička zajednica grada Zaprešića ne surađujemo zajedno kao jedna cjelina sa istim ciljem.</s><s>Radimo i djelujemo kao odvojena područja.</s><s>Međusobno komuniciramo u vezi raznih manifestacija koje nas povezuju, međutim smatram da to u budućnosti može biti i bolje.</s><s>Vjerujem da kada bi međusobno više surađivali da bi rezultati bili puno bolji kao što nam to pokazuju susjedne države i druge turističke destinacije.</s><s>3. Na koji način i kojim mjerama bi poboljšali turističku kvalitetu destinacije Zaprešić?</s><s>Turistička destinacija Zaprešić puno je popularnija u odnosu na našu turističku zajednicu SSDIB, što je i normalno obzirom da je riječ o gradu i okolnim općinama.</s><s>Turisti trenutno posjećuju najpopularnije lokacije u Zaprešiću kao što je kompleks Novi Dvori u kojoj se danas obilježavaju veće manifestacije, naravno zbog duge i zanimljive povijesti toga mjesta.</s><s>Ono što bi bilo zanimljivo u budućnosti i na što bih prvenstveno ciljao u svrhu bolje turističke kvalitete je bolji turistički aranžman.</s><s>Ukoliko bi turist došao na naše područje svakako bi mu predložili sve naše, ali isto tako i neke destinacije u gradu Zaprešiću koje mora posjetiti i objasniti što sve može vidjeti na našem području.</s><s>Ukoliko turist dođe na područje grada Zaprešića vjerujem da bi isto tako bilo odlično ukoliko bi se spomenula neka destinacija na području naših općina kojima bismo zaokružili turističku ponudu na neku višu razinu.</s><s>4. Na koji način je grad Zaprešić i njena okolica turistički povezana?</s><s>Kojim mjerama održavate povezanost i turistički razvoj?</s><s>Grad Zaprešić i okolica trenutno nije turistički povezana.</s><s>Povezuju nas manifestacije i kulturna događanja na kojima se svi zajedno nalazimo.</s><s>Međutim, turistički ne surađujemo.</s><s>Vjerujem da će se kroz budućnost pokazati veći interes za ostvarenjem turističkog razvoja okolice i grada Zaprešića.</s><s>5. Smatrate li da jezero Zajarki ima potencijala kao turistička destinacija?</s><s>Kakvih?</s><s>Jezero Zajarki je jako veliki potencijal za budući turizam.</s><s>Još kao mali bježao sam na jezero Zajarki i kupao se sa svojim vršnjacima.</s><s>Jezero Zajarki nudi jednu jako dobru priču.</s><s>Ono što je potrebno je omogućiti kružnu cestu za koju se pričalo prije par godina, međutim nije se do danas ništa realiziralo.</s><s>Ukoliko bi se uredila infrastruktura ne vidim razloga zašto na tom području ne bi mogli ostvariti čak 6.mj turističku sezonu.</s><s>Ukoliko bi se u budućnosti nešto i realiziralo, ne bi trebali uopće držati velike cijene kao što to naplaćuje destinacija Plitvice.</s><s>Moglo bi se to osigurati i na puno prihvatljiviji način za naše građane, ali isto tako i turiste koji bi se odlučili posjetiti destinaciju jezero Zajarki.</s><s>Ono što mi je osobno jako specifično to su neravnine samog područja jezera, voda koja je stajaća, ali opet kruži i voda se na neki specifičan prirodan način izmjenjuje i dolazi nova.</s><s>Puno je toga što bi se moglo istražiti i saznati međutim već sada imamo dovoljno razloga na temelju kojih možemo sa sigurnošću tvrditi da jezero Zajarki nudi i ima veliki potencijal za turizam.</s><s>Pa čak ću se usuditi reći da ukoliko bi jezero Zajarki u budućnosti bila jedna od turističkih ponuda bila bi ujedno i jedina najposjećenija destinacija našeg područja ali i šire.</s><s>6. Smatrate li da jezero Zajarki ima potencijala za razvoj glampinga?</s><s>Kao što sam ranije objasnio smatram da jezero Zajarki ima veliki potencijal.</s><s>Glamping je trenutno jako popularna ponuda za turiste i moderniji pristup smještajnim kapacitetima.</s><s>Danas se sve više turista pogotovo sad u ovoj situaciji Covid-a odlučuje za odmor u prirodi pokušavajući odabrati smještaj koji omogućuje veliki stupanj privatnosti.</s><s>Glamping bi se izvrsno uklapao na jezeru Zajarki.</s><s>Smatram da jezero Zajarki ima potencijala za razvoj glamping-a.</s><s>Područje oko jezera Zajarki ima potencijala za postavljanje glampinga.</s><s>Područje je stvarno veliko i omogućuje prostor i za druge turističke ponude što je odlično.</s><s>7. Smatrate li da je grad Zaprešić turistička destinacija samo za jednodnevne izlete?</s><s>Na koji način to možemo promijeniti da postane stacionarna destinacija?</s><s>Možemo omogućiti proširenjem turističke ponude.</s><s>Za tako nešto ne treba se na destinaciji grada Zaprešića omogućiti još turističkih sadržaja.</s><s>Dovoljno je da grad Zaprešić u svoju ponudu uključi i ponude naših općina kojom bismo turistima omogućili veći izbor turističkog paketa a samim time i duži boravak na našim područjima.</s><s>8. Koja je glavna turistička ponuda u gradu Zaprešiću?</s><s>Navedite primjer.</s><s>Trenutna glavna turistička ponuda u gradu Zaprešiću je kompleks Novi Dvori.</s><s>Tamo je od nedavno preuređena i prenamijenjen gospodarski objekt Vršilnica koja je danas dosta zanimljiva za turiste, a najviše za konferencije koje se održavaju u razne poslovne ili političke svrhe.</s><s>Novi Dvori Jelačićevi su destinacija koju su vjerujem svi posjetili zbog odličnog spoja prirode i povijesne priče.</s><s>Na području grada Zaprešića nalazi se i dvorac Lužnica kojeg su svi imali prilike vidjeti i na raznim TV serijama obzirom da se u spomenutom dvorcu do danas snimalo jako puno TV sadržaja od serija, reklama i sl.</s><s>Dvorac nudi smještaj za goste ali i mogućnosti korištenja konferencijskih dvorana što je danas dosta tražena usluga.</s>
<s>Vjerujem da će kroz par godina u odnosu na danas u gradu Zaprešiću biti puno više novih turističkih proizvoda i bolje turističke ponude.</s><s>Vjerujem da se kroz par godina grad Zaprešić malo više pokrenuo po pitanju razvoja novih turističkih proizvoda te da su neki još uvijek u realizaciji.</s><s>Ono što je bitno je da grad ima plan i cilj prema kojem će raditi i zajednički ostvariti sve zamišljeno.</s><s>Interes za razvoj novih turističkih proizvoda naših građana i turista je jako velik te ukoliko će poslovati u tom smjeru smatram da neće biti nikakvih problema.</s>
<s>4. Intervju sa Marinom Štritofom načelnikom općine Dubravica.</s><s>Prvi dio intervjua u kojem je izložena svrha i cilj upitnika obavljen je telefonskim putem, a u drugom dijelu je putem e-maila poslan upitnik, koji je zaprimljen sa odgovorima 28. 07. 2020. godine.</s>
<s>1. Grad Zaprešić ima niz odličnih sadržaja i zaista velik broj priznanja kao što je „Top 10 najboljih gradova po kvaliteti života“.</s><s>Kako vidite daljnji napredak toga turističkog razvoja?</s>
<s>Vidim ga kroz ulaganja u atraktivne sadržaje za naše građane i za turiste.</s><s>Projekt koji još uvijek nije zaživio u gradu „izgradnja gradskih bazena“ bio bi osvježenje cijele destinacije, ali i šire.</s><s>Kako se kaže jednim udarcem dvije muhe.</s><s>U tom slučaju imali bi bolju situaciju za sportaše pa tako i za rekreativce, a samim time i veći broj smještajnih kapaciteta.</s>
<s>No, za tako nešto grad treba tražiti pomoć i nas manjih okolnih područja kao i moje općine Dubravica.</s><s>Ovdje se križaju razni problemi kao što su interesi i imovinsko pravni odnosi koje je u današnje vrijeme jako teško razriješiti.</s><s>2. Koji je trenutni najveći problem turističkog razvoja u gradu Zaprešiću?</s><s>Grad Zaprešić je dosta kasno krenuo u ulaganje u turizam.</s><s>Kasno u usporedbi sa ostalim gradovima u tom pogledu.</s><s>Naravno puno se toga ovdje uredilo i grad je za ne prepoznati u odnosu na prije 10 godina.</s><s>Pa čak sam puno i rekao!</s><s>Radi se na projektima očuvanja okoliša što je u današnje vrijeme jako bitno.</s><s>Novi Dvori dobili su jedan potpuno novi i drugačiji sjaj imajući na vidu kulturne umjetničke sadržaje sa spojem modernih potreba društva.</s><s>3. Na koji način i kojim mjerama bi poboljšali turističku kvalitetu destinacije Zaprešić?</s><s>Marketingom, promocijom grada za turističke sadržaje.</s><s>Kroz duži period svakako bi se nametali i novi sadržaji u koje bi se definitivno ulagalo, time ojačalo turističku ponudu grada Zaprešića.</s><s>Ukoliko je turistička ponuda odlična samim time je i kvaliteta destinacije veća.</s>
<s>4. Na koji način je grad Zaprešić i njena okolica turistički povezana?</s><s>Kojim mjerama održavate povezanost i turistički razvoj?</s><s>Povezane su kroz razne kulturne umjetničke manifestacije koje se redovito održavaju svake godine.</s><s>Kao što su dani grada i okolnih mjesta, dani Bana Jelačića.</s><s>Isto tako povezani smo sa našom kulturnom baštinom, a to su naši mnogobrojni dvorci.</s><s>Počevši od Novih Dvora Jelačićevih preko dvorca Lužnice koji je danas namijenjen kao samostan.</s><s>Dvorac Laduč je postao dom za nezbrinutu djecu.</s><s>Povezanost i turistički razvoj održavamo zajedničkim naporom kojim dolazimo do novih rezultata.</s><s>Vjerujem da sve što zamislimo da možemo i učiniti.</s><s>Ukoliko je više ljudi za stolom svakako će biti i više ideja koje možemo ali i ne moramo realizirati.</s><s>Potrebno je imati jedan cilj.</s><s>Cilj kojem svi težimo i koji će nam omogućiti bolju turističku razvijenost.</s>
<s>5. Smatrate li da jezero Zajarki ima potencijala kao turistička destinacija?</s><s>Kakvih?</s><s>Naravno.</s><s>Smatram da jezero Zajarki nije dovoljno iskorišteno.</s><s>Trenutno imamo sportski ribolov i prostor za odmor i obiteljsko druženje na otvorenom.</s><s>Destinacija jezero Zajarki nam svima, prvenstveno gradu daje puno više.</s><s>Može se iskoristiti i dobiti jedna lijepa turistička destinacija za koju sam siguran da bi bila svakodnevno posjećena od strane građana i turista.</s><s>Kao što sam na početku naveo postoje imovinsko pravni odnosi za koje vjerujem da će se u dogledno vrijeme riješiti.</s><s>Nadam se da će jezero Zajarki u budućnosti postati naše Zaprešićko „more“.</s><s>6. Smatate li da jezero Zajarki ima potencijala za razvoj glampinga?</s><s>Glamping je danas sve više popularan i sad kada bi malo bolje razmislim odlično bi se uklapao u grad Zaprešić.</s><s>Danas na jezeru Zajarki možete pronaći minimalno 10-ak kampera koji se tamo nalaze zbog ribolova i ostaju po par dana.</s><s>Vjerujem da bi se to sve moglo dignuti na jednu višu razinu i građanima i turistima omogućiti bolje smještajne kapacitete kao što su glamping kućice.</s><s>Osobno bih volio isprobati takav način odmora.</s><s>Sviđa mi se spoj prirode i turizma.</s><s>7. Smatrate li da je grad Zaprešić turistička destinacija samo za jednodnevne izlete?</s><s>Na koji način to možemo promijeniti da postane stacionarna destinacija?</s><s>U Zaprešiću se turisti ne zadržavaju duže vrijeme.</s><s>Zato što još nema dovoljno turističkih sadržaja koji bi ih zadržali još par dana.</s><s>To se svakako može promijeniti boljom turističkom ponudom i većim smještajnim kapacitetom.</s><s>8. Koja je glavna turistička ponuda u gradu Zaprešiću?</s><s>Navedite primjer.</s><s>Glavna turistička ponuda trenutno je najveća atrakcija kompleks Novi Dvori Jelačićevi.</s><s>9. Kako ocjenjujete trenutni razvoj novih turističkih proizvoda u gradu Zaprešiću i okolici?</s>
<s>Smatram da je stanje mnogo bolje nego prije nekoliko godina, isključivo zbog zajedničke suradnje sa okolnim općinama i susjednim turističkim zajednicama.</s><s>No, to još nije na nekoj zavidnoj razini.</s><s>Potrebno je još puno raditi i međusobno sudjelovati, iznositi svoja razmišljanja a prije svega potrebno je zatražiti mišljenje od nas možda manjih okolnih mjesta.</s><s>Ukoliko se to kroz dogledno vrijeme promijeni svakako nas očekuje bolja i ljepša budućnost.</s>
<s>5. Intervju u Udruženju obrtnika – predsjednica Jasenka Jančić.</s><s>Intervju obavljen putem e-maila 05. 08. 2020. godine.</s><s>1. Grad Zaprešić ima niz odličnih sadržaja i zaista velik broj priznanja kao što je „Top 10 najboljih gradova po kvaliteti života“.</s><s>Kako vidite daljnji napredak toga turističkog razvoja?</s>
<s>Daljnji razvoj toga turističkog razvoja iz perspektive naše komore vidimo prvenstveno u novim članovima i suradnji sa nama s obzirom da se u posljednje vrijeme primjećuje porast broja novih malih tvrtki i obrtnika.</s><s>Obrtnici su jako važni u ovom segmentu zbog njihovog sudjelovanja i angažiranosti oko daljnjeg razvoja npr. prometne, građevinske i ostale infrastrukture, što bi doprinjelo kako njihovom tako i razvoju turizma na području grada Zaprešića.</s>
<s>2. Koji je trenutni najveći problem turističkog razvoja u gradu Zaprešiću?</s><s>Smatram da je trenutno najveći problem manjak zanimljive ponude za mlade, te manjak smještajnih kapaciteta za potencijalne turiste.</s><s>Trenutačno je loša perspektiva aktivnog odmora.</s><s>Vjerujem da će kroz dogledno vrijeme to sve biti puno bolje, čim poraste potražnja za takvim odmorom.</s><s>Imamo nekoliko projekata i baš radimo natječaj za potencijalnog graditelja dodatnih smještajnih kapaciteta na području Zaprešića ali i u okolici.</s><s>Naravno o tome će se sve moći više saznati kad bude objavljeno javnosti.</s><s>3. Na koji način i kojim mjerama bi poboljšali turističku kvalitetu destinacije Zaprešić?</s><s>Pa definitivno uređenjem okoliša i okolnih parkova, proširenjem biciklističke staze, uređenje trenutno problematičnih cestovnih infrastruktura.</s><s>Sve nabrojeno je iznimno bitno za aktivne turiste koji posjećuju destinacije zbog ljepote okoliša i zanimljivih sadržaja.</s><s>Smještajne kapacitete sam već navela koji su jako bitni kako bi se turistima omogućila bolja ponuda, bilo zasebnih smještajnih kapaciteta ili u sklopu već postojećih kapaciteta.</s><s>U toj situaciji turisti ne bi imali potrebe tražiti prostor za noćenje na drugim lokacijama već bi se osigurali da će ti turisti ostati u našem gradu duži period.</s><s>Smatram da je komunikacija između okolnih mjesta i grada trenutno dosta „površna“.</s><s>Komunikacija i međusobna suradnja je izrazito važna i to je nešto na čemu trebamo uvijek težiti.</s>
<s>4. Na koji način je grad Zaprešić i njena okolica turistički povezana?</s><s>Kojim mjerama održavate povezanost i turistički razvoj?</s><s>Povezani su dugogodišnjom tradicijom.</s><s>Obilježavanje dana grada kao i dana ostalih općina.</s><s>Isto tako povezuje ih suradnja između domaćih proizvođača kojih imamo jako puno na što sam osobno ponosna!</s><s>Gradski turistički objekti i institucije otkupljuju njihove domaće proizvode i svi se međusobno promoviraju što je jako važno kako bi posjetioci saznali da oni postoje i upoznali se njihovim poslom.</s><s>5. Smatrate li da jezero Zajarki ima potencijala kao turistička destinacija?</s><s>Kakvih?</s><s>Da.</s><s>Smatram da jezero ima izrazito velike potencijale.</s><s>Jezero definitivno uz par dobrih projekata može postati kupalište.</s><s>Destinacija na kojoj bi se mogao nalaziti i restoran i caffe bar, bolje uređen prostor za šport.</s><s>Kao što sam rekla ima jako puno potencijala za turistički razvoj i boljitak grada, okolinih područja i ono najvažnije naših građana.</s><s>6. Smatate li da jezero Zajarki ima potencijala za razvoj glampinga?</s><s>Smatram da ima, no za tako nešto potrebna su velika ulaganja, razvoj cjelovitog programa.</s><s>Smatram da bi za realizaciju glampinga na jezeru Zajarki mogli puno pridonjeti i naši članovi obrtnici te se nadam da će i oni biti uključeni u to kada za to dođe vrijeme.</s><s>Samo da još nešto dodam na tu temu...</s><s>U gradu Zaprešiću i neposrednoj okolici postoji velik broj uspješnih tvrtki koji se bave izradom drvenih objekata.</s><s>Te iste tvrtke svakako bi puno doprinjele vašem možda jednog dana mogućem „ razvoju glampinga“.</s><s>Ono što je za mene bitno na svakoj destinaciji je povezanost destinacije i građana na tom području.</s><s>Smatram da na našem području žive jako kvalitetni građani koji mogu izrazito puno doprinjeti ovom ili bilo kojem drugom projektu.</s><s>Želim reći, nismo ovisni da u drugim gradovima ili županijama tražimo tvrtke za izgradnju.</s><s>7. Smatrate li da je grad Zaprešić turistička destinacija samo za jednodnevne izlete?</s><s>Na koji način to možemo promijeniti da postane stacionarna destinacija?</s><s>Trenutno je više popularan za jednodnevne izlete.</s><s>Grad trenutno nije u mogućnosti ponuditi više dnevni boravak.</s><s>No to će se definitivno promijeniti kroz kraći vremenski period.</s>
<s>8. Koja je glavna turistička ponuda u gradu Zaprešiću?</s><s>Navedite primjer.</s><s>Smatram da su dvije najveće ponude u gradu.</s><s>Kompleks Novi dvori (golf tereni) i konjički klub Trajbar.</s>
<s>To su naravno moje dvije top destinacije u gradu Zaprešiću koje posjećujem više puta tjedno.</s><s>Posjećujem ih zbog želje provođenja vremena u prirodi i lijepo uređenom okolinom.</s><s>Uz to sve na jednoj i drugoj destinaciji nalazi se kafić u koji volim sjesti i popiti kavu u miru.</s>
<s>Jako puno turista i posjetioca obilazi te destinacije na dnevnoj razini, to me jako veseli.</s><s>Destinaciju čine građani i turisti.</s><s>Bez tog ključnog faktora destinacija ne bi postojala.</s><s>9. Kako ocjenjujete trenutni razvoj novih turističkih proizvoda u gradu Zaprešiću i okolici?</s>
<s>Smatram da trenutni razvoj prati naše trenutne mogućnosti.</s><s>No, to nije ni približno što smo u stanju učiniti u budućnosti.</s><s>Trenutno ocjenjujem prosječnom ocjenom.</s><s>Grad je jako lijep, destinacija jezero Zajarki je sa izrazito puno potencijala koje treba prepoznati i iskoristiti.</s><s>Ono što loše ocjenjujem to su međusobne komunikacije između grada i okolice ili između jednog ponuđača i drugog.</s><s>6. Intervju u Turističkoj zajednici zagrebačke županije – Stručna suradnica za promidžbu, administrativni marketing i poslovanje Antonela Marić Prvi dio intervjua u kojem je izložena svrha i cilj upitnika obavljen je telefonskim putem, a u drugom dijelu je putem e-maila poslan upitnik, koji je zaprimljen sa odgovorima 10. 08. 2020. godine.</s>
<s>1. Grad Zaprešić ima niz odličnih sadržaja i zaista velik broj priznanja kao što je „Top 10 najboljih gradova po kvaliteti života“.</s><s>Kako vidite daljnji napredak toga turističkog razvoja?</s>
<s>Ta laskava priznanja dokaz su velikih napora koji su u posljednje vrijeme uloženi u uređenje ovoga grada.</s><s>Smješten sjeverozapadno od Zagreba, Zaprešić je grad bogate povijesti, koja je s vremenom postala okosnica gradske turističke ponude, o čemu svjedoče brojne manifestacije, mnogi atraktivni programi – od bala plemićke mladeži, natjecanja u preponskom jahanju za trofej bana Jelačića, do vatrogasnog natjecanja, romobilijade, izložbi, koncerata itd.</s><s>Daljnji napredak definitivno vidimo kroz druge razne turističke projekte koji su trenutno u realizaciji te isto tako koji će tek krenuti u realizaciju.</s><s>Grad Zaprešić trenutno je najtraženija destinacija za život mladih građana iz drugih gradova, sve češće i češće čujem kako se netko iz glavnog grada Zagreba odlučio na kupnju kuće ili građevinskog zemljišta u gradu Zaprešiću.</s><s>Iznimno nas veseli činjenica da su takve mirnije destinacije postale popularnije od urbanih središta, kao što je to prije bilo.</s><s>Turistički razvoj u gradu Zaprešiću iz godine u godinu biti će sve veći i puno više prepoznatiji u odnosu na sad.</s><s>2. Koji je trenutni najveći problem turističkog razvoja u gradu Zaprešiću?</s><s>Ne bih rekla da grad Zaprešić trenutno ima problem kod turističkog razvoja.</s><s>Za razvoj turizma potrebne su godine.</s><s>Grad Zaprešić kao što sam već spomenula je destinacija koja je posebna zbog bogate i duge povijesti.</s><s>Trenutna turistička ponuda je vezena uz spomenutu povijesnu priču i razne destinacije na kojima se nalaze brojni dvorci, druge gospodarske zgrade, kapelice, muzeji, grobnice i dr. Rekla bih da možemo biti sretni da se to sve nalazi u tako malom gradu koji se nalazi u našoj Županiji.</s><s>Obzirom da moramo pratiti trendove društva i iz godine u godinu sve veće potrebe građana prioriteti su grad podići na višu razinu kako bi život građana bio kvalitetniji i bolji u odnosu na druge susjedne lokacije.</s><s>Obzirom na sve bolju situaciju grada unazad par godina više se počelo raditi na turističkom razvoju kroz sve češće manifestacije i druge događaje koji podižu prepoznatljivost.</s>
<s>3. Na koji način i kojim mjerama bi poboljšali turističku kvalitetu destinacije Zaprešić?</s><s>Korak po korak!</s><s>Prije svega potrebno je poraditi još na kvaliteti grada Zaprešića, nakon toga se možemo u potpunosti okrenuti na turističku kvalitetnu od koje naravno svi mi živimo i za koju radimo.</s>
<s>4. Na koji način je grad Zaprešić i njena okolica turistički povezana?</s><s>Kojim mjerama održavate povezanost i turistički razvoj?</s><s>Grad Zaprešić kao glavno turističko središte u odnosu na okolicu djeluje samostalno.</s><s>Povezuje ih povijesno – kulturna baština koja se nalazi na lokaciji grada te na par lokacija okolnih mjesta tj. općina.</s><s>Povezanost se održava na raznim manifestacijama gdje svi građani žele prezentirati svoje domaće proizvode i usluge kojom se bave.</s><s>Naravno, svi zajedno rade na turističkom razvoju gledajući prvenstveno prvo svoju dobrobit.</s><s>Zbog dobre promocije i prepoznatljivosti međusobno surađuju kako bi se zajedno što brže razvijali.</s><s>Turističkih paketa koji primjerice sadrže turističke usluge na području grada te nešto na području općina još uvijek nema, međutim to je ono na čemu se radi i što očekujemo kroz kraći vremenski period.</s><s>5. Smatrate li da jezero Zajarki ima potencijala kao turistička destinacija?</s><s>Kakvih?</s><s>Definitivno!</s><s>Dosta često osobno posjećujem jezero Zajarki zbog prekrasne prirode i mira koji tamo definitivno možete pronaći.</s><s>Jezero ima jako veliki potencijal kao turistička destinacija.</s><s>Jezero je i danas turistička destinacija zbog sve više posjetioca što zbog ribolova, što zbog odmora.</s><s>Postoji projekt za uređenje sportsko rekreacijskog parka „Zajarki“ koji još uvijek nije krenuo u realizaciju zbog projekta Hrvatskih cesta i izgradnju obilaznice.</s><s>Vjerujem da će se taj problem riješiti!</s><s>6. Smatate li da jezero Zajarki ima potencijala za razvoj glampinga?</s><s>Obzirom na odličnu prostornu raspoređenost svakako smatram da jezero ima potencijala za razvoj glampinga.</s><s>Kao što sam već ranije navela na jezeru se danas nalazi veliki broj stranih posjetioca koji borave na jezeru zbog ribolova.</s><s>Koriste svoje kamp kućice i razne šatore te borave na jezeru čak i nekoliko dana.</s><s>Obzirom na spomenute pokazatelje smatram da jezero i područje jezera Zajarki ima veliki potencijal za razvoj glampinga, koji bi se odlično uklapao.</s><s>7. Smatrate li da je grad Zaprešić turistička destinacija samo za jednodnevne izlete?</s><s>Na koji način to možemo promijeniti da postane stacionarna destinacija?</s><s>Zaprešić trenutno ima dovoljno turističkih sadržaja i aktivnosti za više od jednodnevnog izleta.</s><s>Što se tiče smještajnih kapaciteta ima ih dovoljno ukoliko gledamo na potražnju.</s><s>Ono što je potrebno gradu Zaprešiću je bolja turistička prepoznatljivost.</s><s>Trenutno u gradu Zaprešiću ima turista koji se odluče za boravak više od jednog dana, međutim opet u većoj mjeri prevladavaju turisti koji su se samo kratko zaustavili u Zaprešiću ili odlučili provesti cijeli dan obilazeći razne destinacije i sl.</s><s>To se definitivno može promijeniti kroz bolju promocijsku angažiranost.</s><s>8. Koja je glavna turistička ponuda u gradu Zaprešiću?</s><s>Navedite primjer.</s><s>Glavna turistička ponuda je bogata i duga povijest.</s><s>Kompleks Bana Josipa Jelačića „Novi Dvori“ trenutno je najzanimljivija povijesna priča u gradu Zaprešiću te iz toga razloga postaje glavna turistička atrakcija.</s><s>Uz spomenuto navela bih još i održavanje raznih manifestacija za koje vjerujem već svi znaju.</s><s>9. Kako ocjenjujete trenutni razvoj novih turističkih proizvoda u gradu Zaprešiću i okolici?</s>