Razvoj ruralnog turizma na primjeru grada Zaprešića

ruralni turizam;održivi turizam;integrirani turistički proizvod;obitelji s djecom;rural tourism;sustainable tourism;integrated tourist product;family with children;info:eu-repo/classification/udc/338.48-44(1-22)(497.5Zaprešić)(043.2)

<s>mentorice; izjavljam, da sem pridobila vsa potrebna soglasja za uporabo podatkov in avtorskih del v zaključnem delu in jih v zaključnem delu jasno in ustrezno označila; na Univerzo v Mariboru neodplačno, neizključno, prostorsko in časovno neomejeno prenašam pravico shranitve avtorskega dela v elektronski obliki, pravico reproduciranja ter pravico ponuditi zaključno delo javnosti na svetovnem spletu preko DKUM; sem seznanjena, da bodo dela deponirana/objavljena v DKUM dostopna široki javnosti pod pogoji licence Creative Commons BY-NC-ND, kar vključuje tudi avtomatizirano indeksiranje preko spleta in obdelavo besedil za potrebe tekstovnega in podatkovnega rudarjenja in ekstrakcije znanja iz vsebin; uporabnikom se dovoli reproduciranje brez predelave avtorskega dela, distribuiranje, dajanje v najem in priobčitev javnosti samega izvirnega avtorskega dela, in sicer pod pogojem, da navedejo avtorja in da ne gre za komercialno uporabo; dovoljujem objavo svojih osebnih podatkov, ki so navedeni v zaključnem delu in tej izjavi, skupaj z objavo zaključnega dela;</s>
<s>Veliko hvala mentorici doc. dr. Tanji Lešnik Štuhec na stručnoj pomoći pri pripravljanju ovog rada, na neizmjernom strpljenju te korisnim savjetima.</s><s>Zahvalu upućujem, također, turističkim uredima i zajednicama, odnosno njihovim zaposlenima koji su bili na usluzi pri pružanju korisnih informacija.</s><s>Najveće hvala mojoj obitelji te svim profesorima koji su me usmjerili na pravi put te mi bili ogromna potpora tokom svih ovih godina mojeg obrazovanja.</s>
<s>RAZVOJ RURALNOG TURIZMA NA PRIMJERU GRADA ZAPREŠIĆA Ruralni turizam nije posve nov.</s><s>Interes za ruralnu rekreaciju porastao je u 19. stoljeću kao odgovor na stres i nemire rastućih industrijskih gradova.</s><s>Kako se ruralni turizam i dalje razvija, prepoznata je potreba za održivim oblicima razvoja kako bi se suzbila gospodarska recesija u sektorima primarne proizvodnje.</s><s>Od početka 1990-ih, koncept održivog razvoja turizma postigao je gotovo univerzalno prihvaćanje kao poželjan i prikladan pristup turističkog razvoja.</s><s>Stoga je potrebno razviti one oblike ruralnog turizma koji najmanje degradiraju okoliš i kulturno-povijesnu baštinu te mogu biti ekonomski prihvatljivi.</s><s>Kako bi se ostvario turistički razvoj na području grada Zaprešića te okolnih općina Brdovec, Marija Gorica i Dubravica, potrebno je osmisliti integrirani turistički proizvod prilagođen ciljnoj skupini za to područje.</s><s>Proučavajući literaturu te kroz 5 provedenih intervjua, dolazimo do zaključka kako je ta ciljna skupina obitelj s djecom između 7 i 10 godina koja dolazi iz urbanog područja.</s><s>Ključne besede: ruralni turizam, održivi turizam, integrirani turistički proizvod, obitelji s djecom</s>
<s>RAZVOJ PODEŽELSKEGA TURIZMA NA PRIMERU MESTA ZAPREŠIĆ Podeželski turizem ni povsem nov.</s><s>Zanimanje za rekreacijo na podeželju je v 19 stoletju raslo kot odziv na stres in nemire naraščajočih industrijskih mest.</s><s>Ker se turizem na podeželju še naprej razvija, je bila v boju proti gospodarskemu upadu v sektorjih primarne proizvodnje prepoznana potreba po trajnostnih oblikah razvoja.</s><s>Od začetka devetdesetih let prejšnjega stoletja je zasnova trajnostnega razvoja turizma dosegla skoraj splošno sprejetje kot zaželen in primeren pristop tercilj razvoja turizma.</s><s>Zato je treba razviti tiste oblike podeželskega turizma, ki najmanj degradirajo okolje ter kulturno in zgodovinsko dediščino ter so lahko gospodarskosprejemljivi.</s><s>Podeželski turizem je zapleten večplastni posel: ne gre samo za turizem na kmetiji.</s><s>Vključuje počitnice na kmetijah, vključuje pa tudi počitnice v naravi in ekoturizem, hojo, plezanje in jahanje, pustolovski, športni in zdravstveni turizem, lov in ribolov, izobraževalne izlete, umetnostni in dediščinski turizem.</s><s>Podeželje (ali podeželsko območje) bi lahko opredelili kot območje z majhno koncentracijo prebivalstva, katerega glavna dejavnost je kmetijstvo terza katero so značilni posebni običaji in identiteta podeželja.</s><s>Podeželska območja s številnimi značilnimi razlikami, kot so gore, kanali, rezervati, obale, kmetijska zemljišča, reke, jezera in podobno, so primerna za razvoj turizma.</s><s>V prihodnjem razvoju podeželskega turizma je treba uveljaviti vsa načela trajnostnega razvoja na celotnem ozemlju Hrvaške: ekološka, sociokulturna in posebna gospodarska načela trajnostnega razvoja.</s><s>Uporaba ekoloških načel trajnostnega razvoja bi morala zagotoviti ekološko ohranjanje in varstvo vseh naravnih virov.</s><s>Z varovanjem narave želimo ohraniti biotsko raznovrstnost in raznolikost krajine, na katero vplivajo človekove dejavnosti.</s><s>Propad biotske raznovrstnosti je povezan z zmanjšanjem kulturne raznolikosti, ker ko rastlinske in živalske vrste izginejo, izginejo številnaplemena in narodi, z njimi pa tudi jezik, kulturna tradicija in modrost uporabe rastlin in živali ali trajnostnega življenja.</s><s>Hrvaška strategija trajnostnega razvoja je usmerjena v spoštovanje mednarodnih zavez in dolgoročnih ukrepov na osmih ključnih področjih: 1. spodbuditi rast prebivalstva Republike Hrvaške; 2. okolje in naravni viri; 3. osredotočanje na trajnostno proizvodnjo in porabo; 4. doseganje socialne in teritorialne kohezije in pravičnosti; 5. doseganje energetske neodvisnosti in povečanje energetske učinkovitosti; 6. javno zdravje, 7. povezava Republike Hrvaške, 8. zaščita Jadranskega morja, obale in otokov.</s>
<s>Ko govorimo o turizmu, se moramo zavedati, da večina turističnih dejavnosti poteka na določeni lokaciji oziroma destinaciji, ki je tudi osnovna enota analize v turizmu.</s><s>Ena izmed najpogosteje uporabljenih in najbolj razširjenih definicij turistične destinacije pravi, da gre za geografsko območje, ki ga turisti izberejo za cilj potovanja.</s><s>To geografsko območje je lahko celotna celina, regija, mesto ali manjši geografski subjekt, kot je samo ena ulica.</s><s>Da bi bila destinacija turistična destinacija, bi morala turistom ponuditi primarno turistično ponudbo, kot so naravne, kulturne in zgodovinske znamenitosti.</s><s>Poleg tega mora imeti elemente sekundarne turistične ponudbe organizacije, ki podpirajo in organizirajo turistične izdelke in nastanitvene zmogljivosti.</s><s>Zagotovo bi morala biti lahko dostopna ter politično in pravno urejena.</s><s>Destinacijski menedžment je strokovni pristop k trajnemu in načrtovanemu upravljanju destinacij, ki vodi k prepoznavanju destinacije in prepoznavanju turizma kot pomembne gospodarske dejavnosti destinacije.</s><s>Segmentacija trga nam pomaga razlikovati veliko, merljivo, homogeno skupino kupcev na temelju pomembnih značilnosti.</s><s>Za segmentacijo trga podeželskega turizma se lahko uporabljajo kazalniki uporabnikov, kot so potrebe, motivi in pričakovane koristi, geografsko poreklo, demografski status, ekonomski status, značilnosti vedenja potrošnikov in psihografske značilnosti.</s><s>Po eni izmed raziskav so najpogostejši segment podeželskih območij ljudje, ki jih zelo zanimajo okolje, narava in druženje z družino.</s><s>Zelo pomembno jim je, da so ponujene različne dejavnostiza otroke.</s><s>Tako so člani tega segmenta imenovani družinski podeželski turisti in so ljubitelji kratkih potovalnih razdalj.</s><s>Kot svojo ciljno skupino smo izbrali družino iz urbanega okolja z otroki, starimi od sedem do deset let.</s><s>Njihov glavni motiv je, da se otroci lepo zabavajo in izkusijo nekaj, česar doma ne bi zmogli.</s><s>Poleg tega želijo preživeti čim več časa skupaj, v naravi inbiti čim bolj dejavni.</s><s>Na potovanju pričakujejo občutek svobode, brezskrbnosti in ugodne Sestavni del integriranega turističnega produkta destinacije so izdelkiin storitve vseh subjektov turistične ponudbe na območju.</s><s>Za destinacijo je ključno, da vsi ti subjekti delujejo usklajeno in da svojih posameznih ciljev ne postavijo pred skupne cilje celotne destinacije.</s><s>Biti morajo sodelavci, ne pa tekmeci.</s><s>Oblikovanje integriranega turističnega produkta v sodobnem času temelji na vzpostavljanju odnosov med vsemi udeleženci na zadevnem trgu in ustvarjanju njihovih odnosov.</s><s>Kakovostna povezanost vseh deležnikov turistične destinacije je pomembna, saj bodo le tako lahko konkurirali na trgu.</s><s>Kakovostna povezava pomeni, da si vsi deležniki prizadevajo za skupni cilj in tvorijo privlačen turistični produkt za izbrano ciljno skupino turistov.</s><s>Ključna vloga pri doseganju konkurenčnega položaja podjetja in turizma pripada marketingu.</s><s>Cilj marketinga v turizmu sta proizvodnja in trženje izdelkov, ki ustrezajo širokemu krogu turističnih potrošnikov.</s><s>To bi moralo olajšati postopek izmenjave turistične trgovine.</s><s>Marketinški splet je orodje, ki podjetjem in marketinškim strokovnjakom pomaga pri določanju izdelkov.</s><s>4P-ji so bili povezani s trženjskim spletom od njegovega nastanka leta 1960.</s><s>V poznih 70. letih sta Booms in Bitner spoznala, da je treba marketinški splet posodobiti.</s><s>To je leta 1981 privedlo do oblikovanja razširjenega marketinškega spleta, ki je načelu 4P dodal tri nove elemente.</s><s>To je omogočilo, da marketinški splet vključuje tudi storitve, ne le izdelke.</s><s>7P sestavljajo: izdelek, cena, promocija, kraj, ljudje, fizični dokazi in postopek.</s><s>Morrison pripisuje velik pomen tudi partnerstvu in načrtovanju.</s><s>Partnerstvo razume kot mrežo s ciljem celovitega razvoja ponudbe in pravi, da bi moral DMO prevzeti vlogo vodje in inovatorja v turizmu določene destinacije.</s><s>Kar zadeva načrtovanje, bi moralo biti sistematično, medsektorsko in usklajeno, spet s ciljem razvoja izdelkov.</s><s>Upoštevajoč tri primere dobre prakse, ki smo jih izbrali, opažamo, da so v bližini mesta Zaprešić zelo dobra izhodišča, naravni viri in potenciali, ki jih je moč prilagoditi željam turistov in domačinov ter ustvariti inovativne turistične izdelke.</s><s>Primeri dobre prakse so destinacije: Rogla – Pohorje, Gorski Kotar in Baranja.</s><s>Vsaka od teh destinacij ponuja turistu zgodbo, ki temelji na tradiciji in običajih tega kraja, v želji, da vsak človek, ki pride na destinacijo, vsaj za kratek čas postane del te zgodbe.</s><s>Verjamemo, da bi moralo vodstvo Zaprešića in okolice slediti tem primerom, saj v Zaprešiću in okolici obstaja velik neizkoriščen potencial, ki čaka, da ga bomo uporabili na primeren način.</s><s>Ponudbo mesta Zaprešić sestavljajo jezero Zajarki, Park gozd kompleksa palače Jelačić, grad Lužnica, palača Novi Dvori Jelačić, muzej Matije Skurjeni, župnijska cerkev sv. Vida Mučenika, prireditve, kot so Dan mesta Zaprešić, Lampionovo, Velikonočni zajček, Poletje v Zaprešiću, Festival žetve na Vršilnici, nato 9 nastanitvenih obratov z 205 nastanitvenimi zmogljivostmi, 13 prehrambno-gostinskih obratov, od tega 8 restavracij, 3 picerije, 1 gostilna in 1 bistro, za tiste, ki iščejo športne dejavnosti, sta na voljo Konjeniški klub Trajbar Team in Golf center Novi dvori.</s><s>Za organizacijo turizma v mestu skrbi TZ Zaprešić, ki ima tudi vlogo DMO.</s><s>Ponudbo občine Brdovec sestavljajo reka Sava, njive, travniki, sadovnjaki in vinogradi, župnija Brdovec, grad Januševec, grad Laduč, muzej Brdovec, dogodki, kot so Vino v kozarcu Brdovec, Dnevi občine Brdovec, Ocvarkijada, potem pet nastanitvenih obratov s skupno 35 nastanitvenimi zmogljivostmi in tremi gostinskimi objekti, za tiste, ki iščejo športne dejavnosti, pa so na voljo konjeniške in kolesarske poti.</s><s>TZ Savsko - sutlanska dolina i brigi skrbi za organizacijo turizma v občini.</s><s>Ponudbo Marije Gorice sestavljajo reka Sotla, najdišče ostankov praslona, njive, travniki, sadovnjaki in vinogradi, polja sivke, baročna cerkev Blažene Device Marije, kapela sv. Križa, rojstna hiša Anteja Kovačića, osnovna šola, prireditve, kot so Dnevi občine Marija gorica, Štruklijada, Kestenijada, Kak su brali naši stari.</s><s>Nato 2 nastanitvena objekta s skupno 16 nastanitvenimi zmogljivostmi in 2 prehrambnogostinska obrata, za tiste, ki iščejo športne dejavnosti, pa obstajajo konjeniške in kolesarske poti.</s><s>TZ Savsko - sutlanska dolina i brigi skrbi za organizacijo turizma v občini.</s>
<s>Ponudbo Dubravice sestavljajo reka Sotla, gozd Dubrava, Cret, njive, travniki, sadovnjaki, vinogradi in vinska cesta, Stara župnijska cerkev, kapela Blažene Device Marije, kapela Gospe Lurdske, rojstna hiša in kip Pavla Stoosa, kapela sv. Antona in kapela sv. Vida, tradicionalne hiše, prireditve, kot so Dnevi občine Dubravica, nogometni turnir v zaprtih prostorih, Velikonočni sejem, Božični sejem, Kotlovinijada, potem 1 počitniška hiša s 6 nastanitvenimi zmogljivostmi, za tiste, ki si želijo športne dejavnosti, pa obstajajo konjeniške in kolesarske poti, za organizacijo turizma v občini pa skrbi TZ Savsko - sutlanska dolina i brigi.</s><s>V letu 2019 je bilo v mesto Zaprešić skupno 6.355 prihodov, od tega 4.277 tujih in 2.078 domačih ter 11.202 nočitev.</s><s>Občina Brdovec je imela 499 prihodov turistov, od tega 160 tujih, 339 domačih in 1.366 prenočitev.</s><s>Občina Marija Gorica je imela 169 prihodov turistov, od tega 73 tujih in 96 domačih ter 740 nočitev.</s><s>Občina Dubravica pa je imela 40 prihodov turistov, od tega 28 tujih in 12 domačih ter 410 nočitev.</s><s>Po SWOT-analizi, ki smo jo naredili, so bližina Zagreba, tradicija in kultura, zanimivo in zeleno podeželsko območje z bogato dediščino življenja in dela osnova za oblikovanje turističnih izkušenj in poti za vse ciljne skupine, predvsem pa za ciljno skupino družin z otroki.</s>
<s>Po raziskovanju literature in petih poglobljenih intervjujih z županom Dubravice Marinom Štritofom, županjo Marije Gorice Marico Jančić, županjo Brdovca Majo Coner, županom Zaprešića Željkom Turkom in direktorjem TZ Savko - sutlanska dolina i brigi Vladimirjem Šinkom smo prepoznali, katere zanimivosti in storitve bi lahko vključili v celoten turistični produkt.</s><s>Ugotovitve, ki smo jih dobili iz analize intervjujev, so, da so najbolj privlačne atrakcije in neizkoriščen potencial dogodki, narava in kulturna dediščina z vključitvijo lokalnega prebivalstva.</s><s>Največji in najpomembnejši projekt v gradnji na destinaciji je Ride and Bike, poleg tega se obnavlja železnica, ki poteka tudi skozi celoteno destinacijo.</s><s>Velik pomen pripisujejo digitalnim medijem, tj. socialnim omrežjem kot glavnemu orodju promocije in distribucije.</s><s>Ciljna skupina naj bi bile družine z otroki, pri čemer je poudarek na otrocih.</s><s>Dogodki so izpostavljeni kot najbolj privlačne atrakcije na destinaciji.</s><s>Občine Brdovec, Marija Gorica in Dubravica so povezane s prireditvijo tradicionalne trgatve, ki še posebej izraža tradicijo in običaje regije.</s><s>Sogovorniki so poudarili različne akcije za razvoj trajnostnega turizma, kot so ohranjanje naravnega okolja, prilagajanje trendom, ohranjanje naravnih in grajenih danosti, pametni spominki iz okolju prijaznih materialov, stroškovno učinkovit sistem zbiranja odpadkov, naložbe v komunalno infrastrukturo, naravni rezervat in najpomembnejše zadovoljstvo lokalnega prebivalstva.</s><s>Če bi se ponudniki združili, bi se ustvaril boljši in kakovostnejši izdelek, zato poudarjajo, kako koristno bi bilo povezati Zaprešić z Brdovcem, Marijo Gorico in Dubravico.</s><s>Na izbrani destinaciji je skupno 262 nastanitvenih zbogljivosti.</s><s>EU igra veliko vlogo pri financiranju turizma in turističnih projektov v destinaciji, vendar pomagata tudi država in Zagrebška županija.</s><s>Skratka, integrirani turistični produkt bi bil takšen: gostje se na destinacijo pripeljejo z vlakom, po destinaciji pa jih vodi lokalni vodnik, ki je tudi voznik, z licenco v avtomobilu na alternativni pogon.</s><s>Program vključuje doživetje naravne lepote, kot so jezero Zajarki, gozd Dubrava in Cret z endemično vrsto, kulturno dediščino, kot so grad Lužnica, kompleks Novi Dvori Jelačićevi, muzej Brdovec, kapela, cerkev in osnovna šola v Mariji Gorici, rojstna hišaPavla Štoosa in njegov kip v Dubravici, nato dejavnosti in delavnice, v katerih bodo vključeni: hoja, jahanje, izdelovanje tradicionalnega nakita, pisanje pesmi po vzoru pesnika Kovačića, igranje golfa, kolesarjenje, vključuje tudi lokalno gastronomijo.</s><s>Za zadovoljevanje potreb staršev bi bila organizirana aromaterapija, medtem ko za otroke skrbi animator.</s><s>Da bi se tudi oni lahko sprostili in spočili.</s><s>Zelo pomembno je, da turisti poleg lepih spominov odnesejo domov še nekaj materijalnega, kar jih bo spomnilo na doživeto.</s><s>Zato bodo gostje lahko odnesli tradicionalni nakit, ki ga bodo izdelali v muzeju, pesem, ki jo bodo napisali v Mariji Gorici, in darilo, ki ga bodo prejeli ob koncu potovanja, vsebovalo pa bo izdelke lokalnih proizvajalcev.</s><s>Po izračunu skupne cene smo prišli do zaključka, da bi ta program stal 8.630 kn za vso družino, kar pomeni 1.170 €.</s><s>Ni pomembno, koliko nekaj stane, ampak kaj prinaša.</s><s>Rečemo lahko, da ta izdelek naši ciljni skupini ponuja nepozabno, avtentično izkušnjo, v kateri bodo videli in spoznali nove stvari, se približali drug drugemu, spoznali domačine in njihove običaje ter tradicijo, okusili izvirno lokalno gastronomijo in se zabavali.</s>
<s>Tabela 7: Broj turističkih dolazaka i noćenja u gradu Zaprešiću za 2019. godinu .........</s><s>40 Tabela 8: Broj turističkih dolazaka i noćenja u općini Brdovec za 2019. godinu ...........</s><s>41 Tabela 9: Broj turističkih dolazaka i noćenja u općini Dubravica za 2019. godinu ........</s><s>41 Tabela 10: Broj turističkih dolazaka i noćenja u općini Marija Gorica za 2019. godinu Tabela 11: Snage i slabosti turističke ponude grada Zaprešića i njegove okolice .........</s><s>45 Tabela 13: Ključne riječi – intervju s Marinom Štritofom Tabela 15: Ključne riječi – intervju s Majom Coner Tabela 16: Ključne riječi – intervju s Željkom Turkom Tabela 18: Ponuda koja se može uključčiti u proizvod podijeljena po lokacijama ........</s><s>56 Tabela 20: Itinerar 1. dan</s>
<s>OECD – Organizacija za ekonomsku suradnju i razvoj OPG – Obiteljsko poljoprivredno gospodarstvo RH – Republika Hrvatska</s>
<s>U ovom ćemo diplomskom radu oblikovati inovativni integrirani turistički proizvod na području grada Zaprešića i njegove okolice.</s><s>To je područje na kojem stanujemo te smo uključeni u djelovanje različitih organizacija i zajednica na njemu.</s><s>Turizam je jedna od najbrže rastućih gospodarskih grana na svijetu.</s><s>Zbog toga mislimo da je jako bitno da se u turizam ulaže i da se njegova ponuda prilagođava trendovima.</s><s>Pošto turizam na području okolice grada Zaprešića nije dovoljno razvijen, što zbog nedostatka novca, što zbog nedostatka inovativnih ideja i organiziranosti, smatramo da je bitno spojiti ponudu različitih ponuđača na tom području te stvoriti integrirani proizvod, iskoristiti potencijale te usmjeriti ponudu prema održivosti.</s><s>1.1 Opis problema</s>
<s>Ruralni turizam nije posve nov.</s><s>Zanimanje za rekreaciju na selu poraslo je u 19. stoljeću kao reakcija na stres i nemir rastućih industrijskih gradova (Feifer, 1985).</s><s>Dugi niz godina brojna ruralna područja bila su uslijed pada broja stanovništva.</s><s>Već više od jednog stoljeća snažni trendovi industrijalizacije i urbanizacije stalno mijenjaju ekonomski i politički položaj ruralnog društva.</s><s>U posljednjih 40 godina ti su se trendovi pojačali.</s><s>Suprotno ovom padu, turizam je procvjetao u prosperitetnu, brzo rastuću djelatnost i doista se pokazao kao značajan faktor gospodarskog rasta u zemljama u kojima se razvijao.</s><s>Stoga je važno utvrditi može li se potencijal za razvoj turizma iskoristiti kao strategija ruralnog razvoja, posebno izvlačenjem novih interesa za prirodu, njezin tradicionalni način života, krajolike i arhitektonsku baštinu (OECD, 1994).</s><s>Budući da se turizam i dalje razvija u ruralnim područjima, kako bi se suzbio gospodarski pad u sektorima primarne proizvodnje, prepoznaje se potreba za održivim oblicima razvoja.</s><s>Od ranih 1990-ih, koncept održivog razvoja turizma postigao je gotovo univerzalno prihvaćanje kao poželjan i prikladan pristup i cilj turističkog razvoja.</s><s>Stoga je neophodno razvijati one oblike ruralnog turizma koji najmanje degradiraju okoliš i kulturno povijesnu baštinu, a mogu biti ekonomski održivi (Tourism Notes, b. d.).</s><s>Yasong i Roberte (2008) istakli su da je interakcija između održivog razvoja turizma i stanovnika zajednice postala fokus za učenjake koji proučavaju održivi razvoj turizma u posljednjih 30 godina.</s><s>Jesu li stanovnici zajednice proaktivni i pozitivni u pogledu stavova održivog razvoja turizma presudno je za daljnji razvoj destinacije.</s><s>Destinacijski management na ruralnim se destinacijama često susreće sa problemima pa je njegovo poslovanje pomalo otežano.</s><s>Osnovni problem je prepoznati istinske atribute razvoja ruralnih odredišta.</s><s>U želji da dosegnu što brži razvoj, zaboravljaju određene osnovne značajke područja.</s><s>Tu dolazi do promjena u ekološkim, geografskim te prirodnim značajkama destinacije te ona tako gubi na privlačnosti kao ruralna destinacija (Štetić, 2012).</s>
<s>Turistička potražnja izrazito je heterogena, potrebe turista su individualne, zadovoljavaju se na različite načine, u različito vrijeme u različitim destinacijama.</s><s>Jedan od suštinskih problema poslovanja u turizmu je pronaći unutar ogromne, nedefinirane mase mogućih potrošača, određenu skupinu ljudi koji imaju približno iste zahtjeve, mogućnosti ili koji se mogu u isto vrijeme uključiti u turistička kretanja (Dragićević, 2006).</s><s>Uz to, za razvoj turističkih destinacija, posebno na ruralnim područjima, presudno je postojanje kvalitetnih i trenutno raspoloživih resursa.</s><s>Oni utječu, kao što je i istaknuto, prvenstveno na atraktivnost, ali i konačno zadovoljstvo turista.</s><s>U ovome procesu također je vrlo značajno integrirati sve dionike turističke ponude i šire, te ih potaknuti na participativno djelovanje (Ravnić, 2019).</s><s>Jedan od glavnih razloga zbog kojeg dolazi do niske konkurentnosti dionika na ruralnim područjima, je to što je njihova ponuda neorganizirana i usitnjena.</s><s>Zbog toga se vrlo teško probijaju na tržištu.</s><s>I upravo to je još jedan od razloga zašto je potrebno povezati male lokalne ponuđače (Vlada Republike Hrvatske, 2019).</s>
<s>Prema istraživanju koje su proveli Pesonen, Komppula, Kronenberg i Peters (2011), glavni razlozi za odabir destinacije za ruralni turizam su pozitivno prethodno iskustvo s ruralnim turizmom, pogodnost ruralnog turizma za cijelu obitelj, ruralni turizam pruža poučno iskustvo djeci, ruralni turizam je opuštajući i destinacije ruralnog turizma mirnije su od urbanih.</s><s>Iz toga bismo mogli zaključiti da su ciljna skupina za ruralne destinacije obitelji s djecom koje su željne mira i tišine te odmora u prirodi.</s><s>Ganjto (2019), direktor turističke zajednice grada Zaprešića, rekao je u intervjuu za 01 portal da Zaprešić ima široki spektar potencijala, ali bitno je ne zadržati ih kao potencijale nego ih koristiti, a to znači da se njihov razvoj usmjeri u pravom smjeru s pametnim upravljanjem turističkom destinacijom što je jedan od zadataka djelatnika turističke zajednice.</s><s>Regionalna razvojna agencija Zagrebačke županije d.o.o. i Grad Zaprešić (2015) navode u dokumentu Strategija razvoja grada Zaprešića kako je cilj planiranja ukupnog razvoja države, regija ili jedinica lokalne samouprave, održivi razvitak.</s><s>Proces održivog razvitka nije moguće započeti ne uzimajući u obzir pritom društvena razvojna načela i ekološke zahtjeve.</s><s>U protivnom, nastojanja da se zaobiđu gospodarski problemi, ugrožavaju održivost razvitka, što nadalje znači da je važno u razvoju bilo koje države, regije ili jedinice lokalne samouprave uključiti ciljeve zaštite okoliša.</s><s>To jest uvođenje zaštite okoliša, kao jedne od dimenzija, u sve velike teme ekonomskog i socijalnog razvoja, koje su u 21. stoljeću pred nama: od gradnje prometne infrastrukture, restrukturiranja i privatizacije energetskog sektora, gradnje poduzetničkih zona, eksploatacije mineralnih sirovina, prilagodbe poljoprivrede, očuvanja prirode te politike zapošljavanja.</s><s>Ganjto (2019) također je rekao kako je nedostatak hotela izazov koji grad mora riješiti, no očito je da turizam u Zaprešiću i cijelom zaprešićkom kraju poprima novu vizuru, a nove ideje trebale bi privući i nove posjetitelje.</s><s>Tema i destinacija, kao i sadržaja, ima dovoljno.</s><s>Sad samo treba to iskoristiti i lansirati Zaprešić kao značajnu turističku destinaciju, a zaprešićki kraj morao bi pratiti ovu priču jednako kao što će Zaprešić pratiti Zagreb.</s><s>Smatramo da bi se vodstvo Zaprešića trebalo ugledati na primjere dobre prakse koje ćemo u radu izdvojiti jer u Zaprešiću i njegovoj okolici postoji velik neiskorišteni potencijal koji čeka da ga se iskoristi na pravi način, baš kao što su ga iskoristili na destinacijama u ova tri primjera: Rogla – Pohorje, Baranja i Gorski Kotar.</s><s>Zaprešić je grad u sjeverozapadnom dijelu Hrvatske, u sklopu Zagrebačke županije.</s><s>Grad Zaprešić prostire se na 52.60 km², i u njemu, po popisu iz 2011. godine živi 25.223 stanovnika.</s><s>Gustoćom naseljenosti od 479,5 stanovnika po četvornom kilometru, Zaprešić je najgušće naseljeno područje u županiji (prosječna gustoća naseljenosti u Zagrebačkoj županiji je 103,79 stanovnik po četvornom kilometru).</s><s>Treći je grad po broju stanovnika u Zagrebačkoj županiji (Nakon Velike Gorice i Samobora).</s><s>Šire područje Zaprešića zauzima područje od 251.8 km², a čini ga grad Zaprešić i sedam okolnih općina - Bistra, Brdovec, Dubravica, Jakovlje, Luka, Marija Gorica i Pušća.</s><s>Po popisu iz 2011. godine na tom području živi 54.640 stanovnika.</s><s>Mi ćemo se fokusirati na sam grad te okolne općine: Brdovec, Dubravica i Marija Gorica (ZG portal, b. d.).</s><s>1.2 Svrha i ciljevi istraživanja</s>
<s>Svrha istraživanja u ovom radu je otkriti turističke potencijale na području grada Zaprešića i njegove okolice kroz analizu turističke ponude grada te kako ih spojiti u integrirani proizvod za određenu ciljnu skupinu.</s><s>Uz pomoć te spoznaje ćemo lako razviti i unaprijediti cjelokupnu turističku ponudu i stvoriti veću konkurentnost u odnosu na njegove najveće rivale na području turizma.</s><s>Zato će ovaj rad biti usmjeren u tri ključna smjera – prvi koji se odnosi na obogaćivanje turističke ponude, drugi će biti usmjeren na razvoj Zaprešića i njegove okolice kao turističke destinacije, a treći na oblikovanje smjernica za turistički proizvod za izabranu ciljnu skupinu - obitelji sa djecom starosti od 7 do 10 godina.</s>
<s>Ciljevi koje smo si postavili prije pisanja rada te ih želimo doseći sa ovim istraživanjem 1. Proučiti svu dostupnu literaturu sa područja koja obrađujemo te definirati ruralni turizam, održivi turizam, turističku destinaciju, management ruralnih turističkih destinacija,integrirani turistički proizvod, marketinški splet za turističke proizvode te ciljne skupine turista.</s><s>2. Proučiti primjere dobre prakse ruralnih destinacija sa integriranim turističkim proizvodima te ih analizirati.</s>
<s>5. Prikupiti što više informacija koje će nam koristiti u istraživanju, kroz nekoliko intervjua sa načelnicima općina Dubravica, Marija Gorica i Brdovec, direktorom turističke zajednice Savsko - sutlanske doline i brigi, gradonačelnikom i pročelnicom grada Zaprešića.</s>
<s>6. Odrediti ciljnu skupinu turista s obzirom na analizu područja te za istu oblikovati integrirani turistički proizvod ruralne destinacije grada Zaprešića i njegove okolice po zadanim smjernicama.</s>
<s>Temeljna pitanja na koja ćemo odgovoriti uz pomoć ovog istraživanja ćemo ispostaviti ovdje, na samome početku, dok ćemo do odgovora doći kasnije u empirijskom dijelu.</s><s>Istraživačko pitanje 1: Postoji li te gdje se krije potencijal za razvoj ruralnog i održivog turizma na području grada Zaprešića i njegove okolice?</s><s>Odgovore ćemo dobiti najprije istražujući sekundarne izvore o ruralnom i održivom turizmu, o ruralnom i održivom turizmu na izabranom području te o potencijalima za turizam također na izabranom području grada Zaprešića i njegove okolice.</s><s>Zatim kroz sve intervjue koje ćemo obaviti sa stručnim osobama sa tog područja, gdje će oni podati svoje mišljenje o tome gdje se krije potencijal, te da li on uopće postoji.</s><s>To ćemo saznati sa pitanjima koliko su zadovoljni sa razvojem turizma te kakvi su im daljnji planovi te da li postoji potencijal za razvoj održivog turizma.</s><s>Istraživačko pitanje 2: Za koju bi ciljnu skupinu turista trebalo prilagoditi turističku ponudu grada Zaprešića i njegove okolice?</s><s>Odgovore ćemo dobiti tako što ćemo najprije analizirati članke koji istražuju ciljne skupine ruralnog turizma, zatim analizirati turiste koji su posjećivali područje grada Zaprešića, utvrditi prednosti, slabosti, prilike i prijetnje turističke ponude te potražnje grada Zaprešića i njegove okolice te u sekundarnim izvorima pronaći kakva je segmentacija turista s obzirom na ponudu koju grad nudi.</s><s>Rezultate analize segmenta s obzirom na ponudu grada Zaprešića, usporedit ćemo sa analizom segmenta s obzirom na ponudu primjera dobrih praksa, odnosno destinacija Rogla – Pohorje, Gorski Kotar i Baranja.</s><s>U pronalasku odgovora će nam također poslužiti mišljenje stručnih osoba koje ćemo intervjuirati jer se oni svakodnevno susreću sa pitanjima kako i koje turiste privući.</s><s>To ćemo saznati sa pitanjem koje se odnosi direktno na segmentaciju gostiju za svaku općinu posebno.</s><s>Istraživačko pitanje 3: Koje bi sve komponente marketinškog miksa trebalo koristiti kako bismo stvorili uspješni, inovativni, integrirani turistički proizvod na odabranom području?</s>
<s>Na ovo ćemo pitanje moći odgovoriti samo kada ćemo poznavati potpunu ponudu i potražnju grada Zaprešića i njegove okolice te sve komponente marketinškog spleta.</s><s>To ćemo ponovno saznati analizom literature i razgovorom sa izabranim osobama.</s><s>Da bismo uopće znali kako stvoriti uspješni, inovativni, integrirani turistički proizvod, moramo pronaći primjere dobre prakse i pokušati to primijeniti na našem primjeru.</s><s>U intervjuima ćemo postaviti pitanja vezana za marketinški splet, odnosno za ponudu, cijenu, promociju, distribuciju, partnerstvo, smještajne kapacitete te financijska sredstva sa kojima raspolažemo i koje možemo spojiti u turistički inovativni proizvod.</s>
<s>1.4 Pretpostavke i ograničenja istraživanja Pretpostavke vezane uz ovaj rad su da ćemo uspjeti pronaći primjerenu literaturu te dovoljan broj podataka, osim toga pretpostavljamo da će intervjuirani biti spremni sudjelovati u razgovoru te da će nam sa svojim odgovorima pomoći u istraživanju.</s><s>Također po završetku istraživanja, pretpostavljamo da će ovaj rad biti korišten u svrhu razvoja i nadopune turističke ponude te da će biti primjenljiv u svakodnevnom životu.</s><s>Ograničenja pri pronalaženju podataka kriju se u nedovoljnoj količini podataka i literature pošto rad istražuje područja koja još nisu dosta razvijena i proučavana na području turizma.</s><s>Za neke općine u okolici Zaprešića niti ne postoje točni podaci o turizmu te turističkim dolascima i noćenjima pošto ne postoje odgovarajući smještajni kapaciteti, kao ni organizacije (turistička organizacija, turistička agencija ili turistička udruga) koje bi bilježile broj dolazaka i smještaj u općinama.</s><s>Neki su nam podaci također nedostupni jer su tek u izradi ili su namijenjeni u neke druge svrhe, a ne u istraživačke.</s><s>Ova ćemo ograničenja pokušati izbjeći, tako što smo odabrali kvalitativnu metodu istraživanja gdje ćemo sa stručnim osobama koje se svakodnevno susreću za turizmom na tim područjima, razgovarati i pokušati saznati odgovore koje ne možemo pronaći u literaturi i izvorima.</s><s>No ovdje se pojavljuje još jedno ograničenje, a to je mogućnost da izabrane stručne osobe ne pristanu na intervju ili ne znaju odgovoriti na neka pitanja.</s><s>Da bismo izbjegli to ograničenje, izabrali smo dovoljan broj ispitanika i s time smanjili mogućnost da ne dobijemo dovoljno podataka.</s><s>Uz to, ograničeni smo i geografski, odnosno izabrali smo područje grada Zaprešića te tri okolne općine koje ćemo istraživati, te smo ograničeni i na vremenski rok u kojem trebamo cijelo istraživanje obaviti i zapisati.</s><s>Zbog tog je ograničenja potrebno redovito raditi i biti posvećen istraživanju kako bi se sve stiglo na vrijeme.</s><s>Ogromna pomoć pri prikupljanju podataka je dobra volja i komunikativnost stručnih osoba sa područja turizma koje će nam odgovoriti na pitanja na koja nećemo uspjeti pronaći odgovore u literaturi te drugim sekundarnim izvorima.</s><s>1.5 Predviđene metode rada</s>
<s>U teoretičnom dijelu ćemo koristiti metode deskripcije i interpretacije.</s><s>Sekundarne podatke možemo pronaći u znanstvenoj literaturi o turizmu te terminima u turizmu kao što su ruralni turizam, održivi turizam, turistička destinacija, destinacijski menadžment, DMO-i, turistički proizvodi, segmentacija turista te marketinški splet.</s><s>Na temelju članaka koji istražuju segmentaciju ruralnih područja, odrediti ćemo našu ciljnu skupinu gostiju.</s><s>Također sekundarne ćemo podatke pronaći i u dokumentima poput strategija razvoja određenih općina i gradova.</s><s>Uz pomoć javno dostupnih podataka lako se dolazi do primjera dobrih praksa koji uvelike pomažu pri koncipiranju integriranog turističkog proizvoda na području grada Zaprešića i njegove okolice.</s><s>Kako bismo dosegli ciljeve i odgovorili na sva istraživačka pitanja, u empiričkom ćemo djelu koristiti nekoliko produbljenih intervjua (analitički pristup) sa načelnicima općina Dubravica, Marija Gorica i Brdovec, direktorom turističke zajednice Savsko - sutlanske doline i brigi, gradonačelnikom grada Zaprešića te ostalim turističkim djelatnicima koje bismo uključili u integrirani turistički proizvod (Prilozi 1-5).</s><s>Odabrali smo kvalitativno istraživanje jer ono traži intenzivan ili dugotrajan kontakt sa svakodnevnim situacijama koje odražavaju svakodnevni život pojedinaca, grupa, društava, organizacija.</s><s>Općenito ispituje kako ljudi u određenim situacijama razumiju i kako tumače svakodnevne događaje i kako na njih reagiraju (Manoilov, 2010).</s><s>Zbog toga smo odabrali sudionike koji se svakodnevno susreću sa tematikom koju istražujemo, te smo odabrali ovu metodu jer ona pomaže da se izvuku najtočniji podaci te ispitanik ima mogućnost izraziti osobni stav.</s><s>Intervjue ćemo temeljiti na pitanjima o potencijalima u turizmu, daljnjim planovima za razvoj turizma, turističkoj ponudi i potražnji, promociji, distribuciji,</s>
<s>kapacitetima segmentaciji gostiju.</s><s>Najprije ćemo postaviti pitanja da saznamo osobno mišljenje i stav ispitanika, a zatim ćemo postaviti pitanja o općenitim podacima i poslovanju općine ili organizacije ispred koje dolazi naš ispitanik.</s><s>Potrebno je da smo unaprijed upoznati sa radom naših sudionika u intervjuu, kako bismo mogli od svakoga od njih saznati što je više moguće subjektivno mišljenje te znati koje pitanje uopće možemo postaviti.</s>
<s>Obavljene ćemo intervjue te njihove odgovore kasnije i analizirati, uz to donijeti zaključak o cijelom radu i pripremiti prijedlog integriranog turističkog proizvoda na istraženom području po komponentama marketinškog spleta.</s><s>2 TEORETIČNA ISHODIŠTA</s>
<s>U sljedećem ćemo poglavlju pobliže objasniti i opisati teoriju i pojmove vezane uz ruralni turizam, održivi razvoj ruralnih destinacija, management ruralnih turističkih destinacija, ciljno tržište i ciljne skupine turista za ruralne destinacije, integrirani turistički proizvod te marketinški splet za turističke proizvode.</s><s>Teorija je potkrijepljena pojmovima iz pouzdanih izvora, stručnih knjiga i istraživanja.</s><s>2.1 Ruralni turizam</s>
<s>Iako je ruralno područje često u povijesti privlačilo ljude u svrhu provođenja slobodnog vremena, danas ono ulazi u uži krug interesa rastućem broju turista.</s><s>Selo i ruralna područja privlače sve veći broj urbanog stanovništva.</s><s>Šira zajednica, te sve relevantne strukture uviđaju sve veći značaj ruralnog turizma te se počinju aktivno baviti razvojem i unapređenjem istog (Ružić, 2009).</s><s>Ruralni turizam složen je višeslojan posao: to nije samo poljoprivredni turizam.</s><s>Uključuje praznike utemeljene na poljoprivrednim gospodarstvima, ali također uključuje odmore od prirode i ekoturizam, hodanje, penjanje i jahanje, avanturistički, sportski i zdravstveni turizam, lov i ribolov, obrazovna putovanja, umjetnost i baštinski turizam, a u nekim područjima etnički turizam (Studienkreis fuer Tourismus, 1987).</s><s>Lane et al. (2013) definiraju ruralni turizam kao turizam na seoskom području sa svim aktivnostima koje se provode na tom mjestu, a najvažnije karakteristike ove vrste turizma su odsutnost buke, mirna sredina, očuvani okoliš, neposredna komunikacija sa domaćinima, domaća hrana i upoznavanje sa seljačkim poslovima.</s>
<s>Ruralno područje (ili ruralna sredina) moglo bi se definirati kao sredina s malom koncentracijom stanovnika, kojemu je osnovno zanimanje poljoprivreda, a koje karakteriziraju posebni običaji i seoski identitet.</s><s>Ruralna područja s mnogobrojnim karakterističnim različitostima poput: planina, kanala, rezervata, obala, poljoprivrednih zemljišta, rijeka, jezera i slično, pogodna su za razvoj turizma (Ružić, 2009).</s><s>Tipično ruralna područja imaju malu gustoću naseljenosti: to je rezultat malih naselja, široko razmaknutih (Lane, 1994).</s><s>Mnogi mali gradovi i sela danas se bore da održe isplativost ruralnih djelatnosti te života na ruralnim područjima.</s><s>Lokalne, regionalne i središnje državne agencije širom svijeta intervenirale su u rješavanju ovih problema s različitim stupnjevima uspjeha.</s><s>Svakako se posljednjih godina ruralni svijet susreće sa novim izazovima.</s><s>Priroda i očuvanje krajolika smatraju se sve važnijima te im ljudi pridaju sve više pozornosti.</s><s>U nekim pristupačnijim ruralnim regijama došlo je do priliva stanovništva, ljudi nezadovoljnih životnim uvjetima u velikim gradovima (OECD, 1994).</s><s>Prema Deže, Ranogajec i Sudarić (2017) činitelji razvoja ruralnoga turizma su i autohtoni proizvodi koji su prepoznatljivi te predstavljaju kako lokalni tako i regionalni identitet određenoga ruralnog prostora.</s><s>Povezivanje prepoznatljivih regionalnih autohtonih proizvoda s turizmom doprinosi ekonomskom osnaživanju svih sudionika u lancu prodaje, utječe na očuvanje kulture i nasljeđa, ublažava posljedice depopulacijskih procesa te inicira malo i srednje poduzetništvo.</s><s>Ruralna se područja izrazito pogodna za razvoj turizma i omogućuju odvijanje različitih turističkih aktivnosti.</s><s>Prema popisu koji je napravljen pri Vijeću Europe – Council of Europe (2013) te aktivnosti su sljedeće:  ture: pješačenje (pješačke staze, prirodni parkovi, fitnes staze), jahanje (konji, magarci), ture u kamp-kućici, motorizirane ture (sva terenska kola, motocikli), vožnje biciklom, trčanje na skijama;</s>
<s> aktivnosti na vodi: ribolov, plivanje, boravak na rijekama (kućice na vodi, čamci, teglenice), kanu i rafting,windsurfing, utrkivanje brzim čamcima, jedrenje;  aktivnosti u zraku: pomoću malih zrakoplova, jedrilica, balona na topli zrak;  sportske aktivnosti tenis, golf, spuštanje i penjanje po stijenama;  aktivnosti otkrivanja: zanimljivosti, radnih procesa, lokalna proizvodnja, poljoprivredna poduzeća;</s>
<s> kulturne aktivnosti: arheologija područja pod restauracijom, tečajevi ručnog rada, umjetničke radionice, folklorne grupe, kulturni, gastronomski i drugi izvori i podrijetla;</s>
<s> aktivnosti zdravstvenog karaktera: fitnes trening, zdravstvene pogodnosti.</s><s>Premda još u sjeni maritimnoga turizma, u zadnje se vrijeme ruralnom turizmu počinje posvećivati sve veća pozornost, jer ruralni prostor Hrvatske zauzima preko 90 % njezine površine, što je golem potencijal za razvoj ruralnoga turizma (Ružić, 2009).</s><s>U radu su Bartoluci, Hendija i Petračić (2015) potvrdili spoznaju da je ruralni turizam najslabije razvijena vrsta turizma u Hrvatskoj, iako više od 92 % prostora čini ruralno područje.</s><s>U budući razvoj ruralnog turizma potrebno je implementirati sva načela održivog razvoja na cijelom prostoru Hrvatske: ekološka, socio-kulturna te posebna ekonomska načela održivog razvoja.</s><s>Primjena ekoloških načela održivog razvoja treba osigurati ekološku očuvanost i zaštitu svih prirodnih resursa.</s><s>2.2 Održivi turizam</s>
<s>Održivi turizam je turizam koji u potpunosti poštuje trenutne i buduće ekonomske, socijalne i okolišne utjecaje, rješava potrebe posjetitelja, okoliša i lokalnih zajednica (UNWTO, 2014).</s><s>Međutim, postoje različite definicije održivog turizma, no uglavnom sve naglašavaju ekološke, socijalne i ekonomske elemente turizma u cilju postizanja „uravnotežene“ ili „mudre“ uporabe prirodnih resursa.</s><s>Međutim, definiranje što točno predstavlja mudru uporabu resursa može uvelike ovisiti o vrijednostima koje imaju zainteresirane strane (Hall, 1998).</s><s>Prema Saarinenu (2001), održivi turizam je više gledište nego precizna operativna definicija.</s><s>Saarinen ipak definira održivi turizam kao turizam koji rezultira razvojem sposobnim održavati ekološku kvalitetu destinacija, kvalitetu turističkih iskustava i društvene i kulturne sustave lokalnog stanovništva.</s><s>Održivi razvoj turizma sastoji se od četiri komponente:  Komponenta zaštite okoliša koja diktira da moramo smanjiti negativne utjecaje na okoliš, smanjiti količinu otpada, smanjiti zagađenje zraka, tla, vode i, s druge strane, očuvati i štititi prirodu.</s>
<s> Ekonomska komponenta koja pokriva konkurentnost turističkih destinacija i njihovu sposobnost poslovanja tijekom razvoja.  Socio-kulturna komponenta obuhvaća održavanje i poboljšanje kvalitete života u lokalnim zajednicama, uvažavajući i čuvajući kulturnu baštinu i tradiciju.  Klimatska komponenta odnosi se na smanjenje ugljičnog otiska.</s><s>Općenito smanjenje negativnih utjecaja turizma na klimu, s druge strane, na prilagodbu turizma na klimatske promjene (Lešnik Štuhec, 2018).</s><s>Osnovni indikatori održivog turizma prema Svjetskoj turističkoj organizaciji - UNWTO  zaštita prostora,</s>
<s>Iković (2013) kaže kako je sve veći broj turističkih dolazaka i noćenja od čijih se tijekova ostvaruju razne koristi, ali i javljaju određene štete.</s><s>Ekonomski indikatori turizma očituju se u rastu dohotka od turističke potrošnje, turističkom multiplikatoru te zaposlenicima koji pridonose ostvarivanju ekonomskih koristi od turizma.</s><s>Razvoj turizma ne bi bio moguć bez investicija u turizmu koje su značajne zbog postizanja određenog stupnja kvalitete turističke ponude.</s><s>Socio-kulturnim indikatorima želi se utjecati na smanjenje socio-kulturnih razlika te upoznati turiste s običajima, tradicijom, stilom života lokalnog stanovništva.</s><s>Za zadovoljenje svih zahtjeva, javlja se potreba za radnom snagom te dolazi do migracijskih kretanja, naročito za vrijeme trajanja turističke sezone.</s><s>Ekološki indikatori turizma odnose se na upotrebu prirodnih resursa u svrhu turizma, koncentraciju turista na određenom području u određeno vrijeme kako se ne bi narušila prirodna ravnoteža i bioraznolikost.</s><s>Javljaju se i problemi zbrinjavanja otpada, onečišćenja zraka, vode i tla čiji utjecaji izazivaju posljedice na klimatske promjene.</s><s>Ekološkim otiskom želi se ukazati na nedovoljnu količinu resursa koju čovjek treba u svakodnevnom životu kroz stanovanje, hranu, promet te robe i usluge.</s><s>Njime se, također, mjeri utjecaj čovjeka na planet Zemlju.</s><s>Posebni naglasak dan je na štetnost zračnog prijevoza po okoliš te nemogućnost održivosti takvog putovanja.</s><s>Hlad i Skoberne (2001) tvrde kako zaštitom prirode želimo sačuvati biološku raznolikost i krajobraznu raznolikost, koji su pod utjecajem ljudskih aktivnosti.</s><s>Pad biološke raznolikosti povezan je sa smanjenjem kulturne raznolikosti, jer kada biljne i životinjske vrste nestaju, nestaju i mnoga plemena i nacije, a s njima i jezik, kulturna tradicija i mudrost korištenja biljaka i životinja ili održivog načina života.</s><s>Premda praksa održivog turizma nema dugu tradiciju ne samo u Hrvatskoj nego i svijetu, ovaj pristup sve više dobiva na važnosti kao način stvaranja novih i/ili preoblikovanja postojećih turističkih proizvoda.</s><s>Osvješćivanje o nužnosti pažljiva ophođenja prema okolišu u zemljama u kojima gospodarski razvoj snažno utječe na prirodnu osnovicu dovodi do još većeg isticanja održivog turizma kao jednog od glavnih turističkih oblika u budućnosti.</s><s>Ministarstvo turizma Republike Hrvatske je kako tvrdi Šobat (2012) pokrenulo program kojim će se poticati zaštita, obnova i uključivanje u turizam kulturne i prirodne baštine, uvođenje ekocertificiranja turističkih proizvoda, uvođenje standarda zaštite okoliša i energetske učinkovitosti u ugostiteljske objekte, razvoj turističke infrastrukture u zaštićenim područjima (nacionalni parkovi, parkovi prirode i druga zaštićena područja), edukacije vezane za održivi turizam i druge inovativne proizvode održivog turizma.</s>
<s>Strategija održivog razvitka Hrvatske usmjerena je na poštivanje preuzetih međunarodnih obveza i na dugoročno djelovanje u osam ključnih područja: 1. poticaj rasta broja stanovnika Republike Hrvatske; 2. okoliš i prirodna dobra; 3. usmjeravanje na održivu proizvodnju i potrošnju; 4. ostvarivanje socijalne i teritorijalne kohezije i pravde; 5. postizanje energetske neovisnosti i rasta učinkovitosti korištenja energije; 6. javnog zdravstva, 7. povezivanje Republike Hrvatske, 8. zaštitu Jadranskog mora, priobalja i otoka (Vlada Republike Hrvatske, 2016).</s><s>Pozitivan pomak u pravcu postizanja očuvanja prirodnih resursa i poštivanja načela održivog turizma pokazuje primjer zelenih hotela u Hrvatskoj.</s><s>Zeleni hoteli su energetski učinkoviti, recikliraju, iskorištavaju obnovljive izvore energije (a to su oni koji su sačuvani u prirodi i obnavljaju se u potpunosti ili djelomično), a povećavanjem udjela obnovljivih izvora energije u energetskoj bilanci se smanjuje ovisnost o uvozu energenata.</s><s>Nadalje, prednost zelenih hotela jest da su manje štetni za okoliš, pogodni su za zdravstveni turizam, smanjuju troškove poslovanja, mogu poslovati cijele godine i na taj način mogu povećati konkurentnost (Brkljača-Pucar, 2016).</s><s>2.3 Menadžment ruralnih turističkih destinacija Kada govorimo o turizmu, moramo biti svjesni da se većina turističkih aktivnosti odvija na specifičnoj lokaciji, odnosno destinaciji, koja je također osnovna jedinica analiza u turizmu.</s><s>Jedna od najčešće korištenih i najraširenijih definicija turističke destinacije govori da je to geografski prostor,koji turisti odabiru za svoj cilj putovanja.</s><s>Taj geografski prostor može biti cijeli kontinent, regija, grad ili neka manja geografska cjelina kao što je na primjer samo jedna ulica (Konečnik, 2007).</s><s>Svjetska turistička organizacija (UNWTO) za turističku destinaciju ima malo drugačiju definiciju, odnosno kaže da je ona fizički prostor u kojem posjetitelji ostvaruju barem jedno noćenje te uključuje sve turističke proizvode i turističke resurse.</s><s>Točnije, da je to prostor s određenim fizičkim granicama koji povezuje različite dionike te njihove fizičke i ne fizičke elemente, kako bi bila što konkurentnija na tržištu (UNWTO, 2002).</s><s>Da bismo za neku destinaciju mogli reći da je turistička destinacija, ona bi morala nuditi turistima primarnu turističku ponudu kao što su prirodne, kulturne i povijesne znamenitosti.</s><s>Uz to, mora imati i elemente sekundarne turističke ponude organizacije koje podupiru i organiziraju turističke produkte te smještajne kapacitete.</s><s>Svakako bi morala biti i lako dostupna te politički i pravno uređena (Mihalič, 2008).</s><s>Stručni turistički pojmovi su obično za putnika dodatna obaveza i nužno zlo koje s vremena na vrijeme mora savladati zbog samog putovanja.</s><s>Jedan od pojmova koji se zadnjih godina vrti stalno u našim medijima je i destinacijski menadžment koji može biti koristan pojam kod privatnih putovanja diljem planete (Next step, b. d.).</s><s>Destinacijski menadžment je profesionalni pristup stalnog i planiranog upravljanja destinacijama koje vodi ka prepoznavanju destinacije i prepoznavanju turizma kao važne gospodarske aktivnosti na destinaciji (Morrison, 2019).</s><s>Aktivnosti destinacijskog menadžmenta moraju se upravljati i koordinirati sveobuhvatnim, koherentnim i dobro planiranim strateškim pristupom (UNWTO, 2007).</s><s>Zato postoje organizacije za upravljanje destinacijama (DMO).</s><s>To su skupine turističkih profesionalaca koji vode i koordiniraju turističke dionike na odredištu (Morrison, 2019).</s>
<s>Na slici 1 vidimo ulogu destinacijskih menadžment organizacija, odnosno vidimo da upravljaju i koordiniraju sve aktivnosti na destinaciji, brinu o strateškom planiranju održivog razvoja te istraživanjima, razvoju proizvoda, upravljanju posjetima, marketingu i promociji, partnerstvima i team Building, odnosima i uključenosti zajednice i drugih dionika.</s>
<s>Ključni faktor uspješne primjene ruralnog turizma je pružanje kvalitete u svim fazama iskustva posjetitelja.</s><s>Prema CerTour (2013), na ruralnim turističkim destinacijama, ključne su sljedeće komponente:</s>
<s> Marketing i komunikacija: razumjeti tko su potencijalni posjetitelji, prenijeti im kvalitetnu sliku na temelju točnih poruka, olakšavajući im rezerviranje i održavanje kontakta s njima.</s>
<s> Dobrodošlica, orijentacija i informacije: pružiti povoljan prvi dojam posjetiteljima, osiguravajući da oni razumiju područje, ponašaju se odgovorno prema njemu i imaju prave informacije kako bi izvukli maksimum iz boravka.</s>
<s> Smještaj: mnoga poduzeća za ruralni smještaj su mala, često obiteljska poduzeća s malo stručne spreme.</s><s>Posebnu pozornost treba posvetiti rasponu smještaja, razini pogodnosti i kvaliteti usluge.  Lokalni proizvodi i gastronomija: hrana i lokalni zanati mogu biti posebnost ruralnih područja.</s><s>Poboljšanje njihove kvalitete i načina na koji se predstavljaju ne samo da pruža poseban doživljaj posjetitelju, već može biti od izravne koristi lokalnom gospodarstvu i poljoprivrednom krajoliku.  Atrakcije i događaji: ruralna područja obično imaju mnogo malih atrakcija i događaja koji često odražavaju baštinu i okoliš područja.</s><s>Davanje kvalitete uključuje povezivanje tih iskustava i njihovo kreativno promoviranje.  Rekreacija: brz rast potražnje rekreacija, poput šetnje i vožnje biciklom, uobičajena je pojava u Europi.</s><s>Ruralna područja koja pružaju kvalitetu sve više trebaju osigurati dobar pristup i pogodnosti za ispunjavanje ovih interesa.</s>
<s> Okoliš i infrastruktura: uz to što zahtijevaju specifične sadržaje i usluge, posjetitelji očekuju da će priroda biti ugodno mjesto za opuštanje, lako pristupanje i obilazak, uz odgovarajuće trgovine i druge usluge i atraktivno, čisto okruženje.</s><s>Zauzvrat, posjetitelje treba poticati na odgovorno ponašanje prema odredištu.</s>
<s>Lešnik Štuhec (2011) također navodi kako je za uspješnost turističkih destinacija te očuvanje okoliša potrebno uskladiti socijalno, političko, pravno, ekonomsko, kulturno, ekološko i tehničko (SPPEKET) okruženje.</s><s>2.4 Ciljno tržište i ciljna skupina turista za ruralne destinacije Kako navode Magaš (2000) te Wedel i Kamakura (2012) poznavanje tipologije turista osnova je za stvaranje strategija razvoja turizma na lokalnoj, regionalnoj ili nacionalnoj razini.</s><s>Najnovija istraživanja turističkog tržišta govore u prilog činjenici postojanja „novog gosta” koji je motiviran hedonizmom, aktivnošću i društvenim životom.</s><s>Zanimaju ga procesi, događaji, odnosi i veze.</s><s>Tog se novog gosta ne može spoznati samo uz pomoć kvantitativnih pokazatelja, već je potrebno permanentno spoznavanje odnosa u kojima se gost kreće.</s><s>Moramo spoznati njegova stajališta i njegov vrijednosni sustav.</s><s>Visoka razina znanja, prije svega mlađih naraštaja, upravlja njihovim ponašanjem.</s><s>Porast naobrazbe je razlog za novo, drugačije, ležernije vladanje informacijama.</s><s>Visoka naobrazba također vodi smanjenju straha od stranih zemalja i jezičnih barijera, odnosno raste interes za strane zemlje, što se može protumačiti jačim intenzitetom putovanja.</s>
<s>Segmentacija tržišta pomaže nam razlikovati veliku, mjerljivu, homogenu grupu kupaca na temelju značajnih karakteristika.</s><s>U svrhu segmentacije tržišta ruralnog turizma mogu se koristiti pokazatelji korisnika kao što su potrebe, motivi i očekivane koristi, geografsko podrijetlo, demografski status, ekonomski status, karakteristike ponašanja potrošača te psihografske karakteristike (CerTour, 2013).</s><s>Poduzeće Valicon je u sudjelovanju sa Slovenskom turističkom organizacijom – STO (2016) oblikovalo ''Persone ciljnih skupin slovenskega turizma'' te tamo navode da gosti koji svoj odmor provode u dodiru s prirodom traže izuzetnu prirodu, mir i opuštenost.</s><s>Sa stajališta ponude ovi gosti pravi su potencijal za ponuditi inovativne proizvode.</s><s>Mogle bi im se ponuditi dodatne usluge (da gost nije prepušten sebi) u obliku dodane vrijednosti proizvoda, a personama s djecom treba pružiti iskustvo za obitelji.</s>
<s>Molera i Albaladejo (2007) u jednom istraživanju pod nazivom ''Profiling segments of tourists in rural areas of South-Eastern Spain'' dobili su rezultate koji su također ukazivali da su najčešći segment ruralnih područja, sa 31 % od ukupnog broja ispitanika, osobe vrlo zainteresirane za okoliš, prirodu i druženje s obitelji.</s><s>Vrlo im je bitno da su im ponuđene raznolike ponude za djecu, koje za njih imaju vrlo visoku vrijednost.</s><s>Tako su članovi tog segmenta imenovani obiteljski ruralni turisti.</s><s>Cijene kada su na putovanjima neovisni i fleksibilni te su ljubitelji kratkih putnih udaljenosti.</s><s>Park i Yoon (2009) su proveli istraživanje motivacije turista u Koreji obuhvativši 252 posjetioca ruralnih područja u razdoblju od rujna 2004. do kolovoza 2005. godine.</s><s>Faktorskom analizom dobivena su četiri segmenta: „Obiteljski putnici“ („Family togetherness seeker“), „Pasivni turisti“ („Passive tourist“), „Turisti koji žele sve“ („Want-it-all seeker“), „Tražitelji znanja i uzbuđenja“ („Learning and excitement seeker).</s><s>Za segment „Obiteljski putnici“ najvažniji motiv je opuštanje s obitelji.</s><s>Putnici toga segmenta također visoko cijene mogućnost relaksacije u prirodi, posjetu mjestima povijesne baštine, doživjeti tradicionalnu kulturu zajedno sa svojom djecom te posjetu mjestu odakle obitelj potječe.</s><s>Ovaj segment posjeti ruralni turizam dva do tri puta godišnje te preferira posjetu većem broju odredišta tokom jednog putovanja.</s><s>Istraživanje o kojem su pisali Eusébio, Carneiro,Kastenholz, Figueiredo i da Silva (2017) prikazuje da turisti najčešće odabiru ruralna područja kako bi se odmorili te uživali u ljepotama prirode.</s><s>Rezultati pokazuju kako takvi turisti putuju sa svojom obitelji, a do destinacije dolaze vlastitim automobilom.</s><s>Unaprijed planiraju putovanje, a informacije dobivaju preko interneta.</s><s>Najviše na ruralna područja putuju osobe između 25 i 50 godina.</s>
<s>Kotler, Bowen i Makens (2010) objasnili su što se smatra integriranim turističkim proizvodom.</s><s>Kažu da je to sve ono što neka destinacija turistu može ponuditi.</s><s>Sastavni dio integriranog turističkog proizvoda neke destinacije čine proizvodi i usluge svih subjekata turističke ponude na tom području.</s><s>Od presudne je važnosti za destinaciju da svi ti subjekti skladno djeluju te da svoje pojedinačne ciljeve ne guraju ispred zajedničkih ciljeva cijele destinacije.</s><s>Oni moraju biti suradnici, a ne konkurenti.</s><s>Također, za uspjeh destinacije važna je širina i kompleksnost asortimana turističkih proizvoda.</s>
<s>Formiranje integriranog turističkog proizvoda u suvremeno doba temelji se na uspostavljanju odnosa između svih sudionika na predmetnom tržištu i stvaranju njihova odnosa spram turističkog resursa.</s><s>Turistički se proizvod načelno može formirati na dva načina, ovisno o njegovoj pojavnosti.</s><s>Kod jednostavnog turističkog proizvoda dolazi do oplemenjivanja akcijom proizvođača i dopunjavanja jednostavnim proizvodima ili dijelovima.</s><s>Nadalje, u slučaju integriranog turističkog proizvoda misli se na ujedinjavanje nekoliko proizvoda od strane subjekata turističke ponude (Ravnić, 2019; Clark i Chabrel, 2007).</s><s>S vremenom započinju umrežavanje i suradnja među konkurentima - rađa se umrežavanje s ciljem i pouzdanjem.</s><s>Povezivanje im omogućava da djeluju zajedno i postižu sinergijske učinke u proizvodnji, pružanju obuka, marketinga i prodajnih usluga (Uran i Juvan, 2009).</s><s>Nemec Rudež i Zabukovec Baruca (2011) navode kako je kvalitetno povezivanje svih dionika turističke destinacije važno jer će isključivo tako moći konkurirati na tržištu.</s><s>Kvalitetno povezivanje znači da svi dionici teže ka zajedničkom cilju te oblikuju privlačni turistički proizvod za odabranu ciljnu skupinu turista.</s><s>Krajnović, Čičin-Šain i Predovan (2011) navode kako se zbog organske povezanosti agroturizma s ruralnim turizmom kao širim pojmom, odnosno zbog raznolike strukture faktora (resursa, atraktivnosti) potrebnih za njegov razvoj, a koje se ni u kakvom ozbiljnijem znanstvenom ni strateškom razmatranju ne mogu "sjeći" na elementarne dijelove i promatrati odvojeno bez utjecaja na ostale elemente, potiču holistički pristup, odnosno razmatranje koncepta ruralnog razvoja u svojoj složenosti.</s><s>Stoga se govori o razvoju integralnog ruralnog turizma.</s><s>Pri tome se kao komponente ruralnog turizma ističu: kulturni (kulturološki) resursi, socijalni resursi, ekonomski resursi, resursi okoliša (environmental) i drugi.</s><s>Cilj je stvoriti poticajnu investicijsku klimu, jednostavnije uvjete poslovanja i osigurati konkurentan pristup tržištu.</s><s>Jedan od glavnih razloga niske konkurentnosti ponuđača na ruralnim područjima, odnosno proizvoda domaćih poljoprivrednih gospodarstava je mala, neorganizirana i usitnjena ponuda koja ponuđenim količinama teško nalazi put na tržištu.</s><s>Ovdje dolazimo do zaključka kako je neophodno povezati male lokalne ponuđače te profesionalno i racionalno upravljati lancem opskrbe (Vlada Republike Hrvatske, 2019).</s>
<s>Upravljanje lancem opskrbe je upravljanje protokom robe i usluga i uključuje sve procese koji pretvaraju sirovine u konačne proizvode.</s><s>To uključuje aktivno pojednostavljivanje aktivnosti na strani ponude kako bi se povećala vrijednost kupca i postigla konkurentska prednost na tržištu (Hayes, 2019).</s><s>S vremenom započinju umrežavanje i suradnja među konkurentima - rađa se umrežavanje s ciljem i pouzdanjem.</s><s>Povezivanje im omogućava da djeluju zajedno i postižu sinergijske učinke u proizvodnji, pružanju obuka, marketinga i prodajnih usluga.</s><s>Jedno od ključnih pitanja u upravljanju lancem opskrbe je razvoj odgovarajućih odnosa između njegovih članova.</s><s>Ovise o njihovom uzajamnom povjerenju i o tome kako razumiju koristi od zajednički provedene akcije i s njima povezanog rizika.</s><s>U opskrbnim lancima tvrtke se ne natječu pojedinačno, već unutar lanca.</s><s>Stoga djeluju kao članovi lanca opskrbe u cjelini nasuprot članovima drugog lanca opskrbe u cjelini (Logožar, Kratki lanci opskrbe podrazumijevaju smanjivanje broja posrednika do najmanje mjere koja je moguća kako bi gotov proizvod bio dostavljen na mjesto krajnje potrošnje, a idealna situacija kada proizvođač izravno prodaje potrošaču bez ijednog posrednika.</s><s>Korištenje kratkih lanaca opskrbe, lokalnim proizvođačima ostaje veći udio dodane vrijednosti proizvoda.</s><s>Osim toga, jača se lokalna ekonomija (Vlada Republike Hrvatske, Kratki lanac nabava identificira širok spektar aktivnosti u procesu proizvodnje distribucije - potrošnje prehrambenih i zanatskih proizvoda koji se prodaju (Lešnik  na tržnicama poljoprivrednika;</s>
<s> na tanjuru u sklopu ponude turističkih izletišta;  na području izletišta, turističkih i organskih farmi;  u poljoprivrednim zadrugama;</s>
<s> u specijaliziranim seoskim trgovinama;  kao opskrba lokalnim proizvodima (u TIC-ima);  u ugostiteljskim objektima u turističkoj destinaciji (hoteli, restorani).</s><s>2.6 Marketinški splet za turističke proizvode Morrison (2019) opisuje marketing kao kontinuirani, uzastopni proces kroz koji upravljački planovi istražuju, provode, kontroliraju i evaluiraju aktivnosti.</s><s>Jedno od područja u kojem je marketing našao široku primjenu je turizam, koji se još uvijek može nazvati "putujućom industrijom".</s><s>Cilj marketinga u turizmu je proizvodnja i plasman proizvoda koji odgovaraju širokom krugu turističkih potrošača.</s><s>To bi trebalo olakšati postupak razmjene turističke trgovine (Zeithaml i Bitner, 2003).</s><s>Ključna uloga u postizanju konkurentske pozicije tvrtke i turizma pripada marketingu, kao ključnoj značajci bilo koje gospodarske aktivnosti.</s><s>Marketing operativnim performansama postiže najoptimalniju kombinaciju marketinškog miksa.</s><s>Odabrana marketinška strategija varira od kombinacije određenih elemenata marketing miksa.</s><s>Cilj je učinkovitije zadovoljiti potrebe potrošača u onom tržišnom segmentu na koji je usmjeren (Ciriković, 2014).</s><s>Jednostavno rečeno, marketinški splet je alat koji tvrtkama i marketinškim stručnjacima pomaže u određivanju proizvoda.</s><s>4P povezani su s marketinškim spletom od njegovog stvaranja od strane McCarthy-a 1960. godine.</s><s>U kasnim 70-ima u tvrtci Booms and Bitner su prepoznali da marketinški miks treba ažurirati.</s><s>To je dovelo do stvaranja produženog marketing miksa 1981. što je principu 4P dodalo 3 nova elementa.</s><s>To je sada omogućilo proširenom marketinškom miksu da uključi proizvode koji su usluge, a ne samo fizičke stvari (Professional academy, b. d.).</s><s>7P čine: product – proizvod, price – cijena, promotion – promocija, place – distribucija, people – ljudi, physical evidence – fizički dokazi i proces (Rafiq i Ahmed, 1995).</s><s>U socijalnom marketingu, proizvod je ponuđeno ponašanje i sa njim povezana korist.</s><s>Uključuje opipljive objekte i usluge koji podržavaju i olakšavaju promjene u ponašanju ciljne publike (Kotler i sur., 2002).</s>
<s>Kotler i Roberto (1989) proširili su podjelu društvenih proizvoda na:  ideje koje imaju oblik vjerovanja, stavova i vrijednosti,  prakse koje uključuju jednokratne radnje ili promjene u obrascu ponašanja,  opipljivi proizvodi koji samo nadopunjuju određene prakse.</s><s>Socijalni marketing promovira i ideje i društvene prakse s ciljem promjene ponašanja ciljne skupine ljudi.</s>
<s>U društvenom marketingu cijena je trošak koji ciljna publika povezuje s prihvaćanjem novog, ponuđenog ponašanja.</s><s>Troškovi se mogu izraziti: novcem (koji se odnosi na cijenu opipljivih proizvoda ili usluga ponuđenih u programu društvenog marketinga) ili nemonetarnim (koji uključuju vrijeme, trud, energiju, psihološke rizike, psihološke gubitke, fizičku nelagodu i gubitak udobnosti u vezi s usvajanjem novog ponašanja) Jedan od elemenata marketinškog miksa je promocija.</s><s>Ona uključuje svu marketinšku komunikaciju: oglašavanje, brand i imidž, osobnu prodaju, odnose s javnošću te plasman proizvoda na tržište (Sam, 2017).</s><s>Pri izvođenju promocije, bitno je stupiti u komunikaciju s ciljanim tržištem.</s><s>Ovu fazu marketinškog miksa dijelimo na dizajn poruka i odabir medija.</s><s>Prilikom dizajniranja poruka važno je razviti dobru strategiju za poruke (što želimo komunicirati) i strategiju provedbe (kako ćemo komunicirati).</s><s>Na prvom mjestu, marketing se usredotočuje na razvijanje značajnih, uvjerljivih i izvanrednih poruka.</s><s>Kao drugo, određuju se stil, ton, vokabular i format.</s><s>Nakon što je poruka formirana, potrebno je odlučiti koji će se medij koristiti za prenošenje poruke ciljanoj publici.</s><s>Moramo odabrati vrstu medija i vremenski okvir medijske kampanje.</s><s>Potrebno je uskladiti znanje o ciljanoj skupini, financijska sredstva te odabrati odgovarajući komunikacijski alat kao i medijski kanal.</s><s>Distribucija u marketingu označuje "gdje" i "kada" će ciljna publika primijeniti ponuđeno ponašanje i "gdje" i "kada" će kupiti ili koristiti proizvode i usluge ponuđene u programu.</s><s>Cilj marketinškog pružatelja usluga je razviti i ponuditi ciljnoj publici najugodniju i najpristupačniju strategiju (Kotler i sur., 2002).</s><s>Distribucija je element marketinškog spleta preko kojeg proizvođači uspostavljaju vezu s tržištem.</s><s>Ona predstavlja skup aktivnosti koje uključuju sve one poslove koji se poduzimaju da bi proizvođači svoje proizvode dopremili do potrošača.</s><s>Potrebno je napomenuti da za razliku od ostalih elemenata, odluke vezane uz distribuciju često predstavljaju dugoročno vezivanje.</s><s>Primjerice cijenu proizvoda je relativno lako promijeniti, dok raskinuti višegodišnji ugovor s distributerom može voditi dugotrajnom suđenju i visokim troškovima.</s><s>Distribucija ima dva elementa, a to su kanali distribucije i fizička distribucija (Škorić, 2017).</s>
<s>Zbog ovisnosti ponude i razmjene informacija u proizvodnom i distribucijskom lancu, turizam se pokazao prikladnim za brzo usvajanje informatičkih tehnologija i interaktivnih medija.</s><s>Može se reći da tradicionalni načini poslovanja postaju dio prošlosti, dok internet čini okosnicu marketinga u turističkom ugostiteljstvu u budućnosti (Coauthup, 1999).</s>
<s>U istraživanju koje je proveo Sentić (2018) došao je do zaključka kako je informiranje krajnjih korisnika putem društvenih mreža svim turističkim agencijama koje je ispitao učestala praksa i svaka od anketiranih turističkih agencija ocjenjuje količinu komunikacije i informiranja korisnika putem društvenih mreža jako visokom ocjenom.</s><s>U konačnici iz svega spomenutog ne iznenađuje rezultat zadnjeg pitanja u kojem 65 % ispitanih smatra da će u budućnosti internet i tehnologija općenito u potpunosti zamijeniti klasične oblike distribucije te da je jedini način prilagodbe na budućnost koja je sve bliže, obrazovanje.</s>
<s>Utjecaj ljudi na formiranje marketinškog miksa i konačni izgled proizvoda je ogroman.</s><s>Organizacijska kultura također ima ogroman utjecaj.</s>
<s>Softić (b. d.) uz to, tvrdi i kako ljudi predstavljaju posao putem: imidža koji predstavljaju (prvi je kontakt često pun ljudskosti - što je trajni dojam koji ostavljaju), znanja koja su potrebna (raspon obuke i znanja o proizvodu/usluzi) te zajedničkih misija (dijele li je svi i koliko ih prosljeđuju krajnjem kupcu).</s><s>Fizički dokazi odnose se na elemente fizičkog okruženja kojima poduzeće nastoji kompenzirati neopipljivost usluge (interijer, osvjetljenje, ozvučenje, uniforme djelatnika).</s><s>Kako ga definiraju Vučemilović i Blažević (2016) „fizičko okruženje je vizualna metafora ponude uslužnog poduzeća koja komunicira prema korisniku usluge i očekivanu kvalitetu ponude.“</s>
<s>Paliaga (2011) pod procesom podrazumijeva „proces pružanja usluge kojeg čine svi postupci, zadaci, mehanizmi, metode, aktivnosti, koraci, rutinske radnje i slično te raspored njihova odvijanja i realizacije.“ Morrison (2010) dodao je još i pakiranje te programiranje.</s><s>Pakiranje u turizmu vrlo se razlikuje od pakiranja ostalih proizvoda i ključno je sredstvo za DMO u prilagođavanju odredišnog proizvoda za specifična ciljna tržišta.</s><s>Pakiranje je kombiniranje srodnih i komplementarnih ugostiteljskih i turističkih usluga i objekata u jedinstvenu ponudu za određenu ciljnu skupinu.</s><s>Programiranje predstavlja organiziranje specijalnih aktivnosti koje bi bile zanimljive posjetiteljima.</s><s>Dobar primjer programiranja su festivali.</s><s>Morrison (2019) uz to, veliki značaj pridaje partnerstvu i planiranju.</s><s>Partnerstvu kao umreženju s ciljem cjelovitog razvoja ponude te govori kako bi DMO trebala preuzeti ulogu vođe i inovatora u turizmu određene destinacije.</s><s>A što se tiče planiranja, ono bi trebalo biti sistematično, međusektorsko i usklađeno, ponovno sa ciljem razvoja produkta.</s>
<s>Ružić, Biloš i Turkalj (2009) došli su do zaključka kako marketing digitalne ekonomije mora usvojiti gledište koje usmjerava i koje je strateško, a ne ograničeno i taktično.</s><s>Iz toga nam slijedi novih 4P koji sadrže:</s>
<s> Predictive modeling – modeliranje predviđanja  Peer-to-peer communities – p2p zajednice.</s><s>Pojam participacije odnosi se na sudjelovanje kupaca u aktivnostima poduzeća što će omogućiti reorganizaciju procesa proizvodnje po željama njezinih korisnika za razliku od tradicionalnog marketinga.</s><s>Sazrijevanjem interneta ovo postaje informacijsko oruđe kao dio tehnološke infrastrukture poslovnog marketinga.</s><s>Personalizacija se odnosi na približavanje kupcu kroz bogata znanja o korisnicima.</s><s>Koristi se pažljivo biranim i skrojenim sadržajima, marketinškim porukama te proizvodima i uslugama koje donose stvarnu korist potrošačima.</s><s>Modeliranje predviđanja se odnosi na približavanje i razumijevanje korisnika u pravo vrijeme, na pravom mjestu i uz pravu cijenu.</s><s>Na taj način organizacije mogu napraviti bolju i jasniju segmentaciju korisnika te na taj način osigurati efikasniji menadžment, a kasnije i veću profitabilnost.</s><s>P2P nije ograničen na tehnologiju već pokriva društvene procese sa P2P dinamikom, gdje su ti peer-ovi ljudi ili računala.</s><s>P2P tehnologija danas služi kao način razmjene i mnogih drugih stvari osim informacija.</s>
<s>S obzirom na prognoze rasta turizma u budućnosti, potrebno je osigurati održiv rast ove aktivnosti kako bi se izbjegle negativne posljedice turizma na društveno i prirodno okruženje.</s><s>Istovremeno, svaka se destinacija mora neprestano inovirati ako se želi natjecati s drugim destinacijama.</s><s>Platforma za suradnju Turizam 4.0 koristi suvremene tehnologije za rješavanje oba problema: stvaranjem okruženja koje potiče kontinuirane inovacije u turističkom sektoru, uključuje svoje korisnike u razvoj novih turističkih proizvoda i, uključujući zaštitu privatnosti, omogućuje besplatan pristup prikupljenim podacima.</s><s>Lokalni stanovnici i lokalna zajednica igraju ključnu ulogu u provedbi tehnoloških rješenja za turizam 4.0, zbog čega se nalaze u središtu turističkog ekosustava budućnosti (Peceny, Mokorel i Ilijaš, 2019).</s><s>3 PRIMJERI DOBRE PRAKSE RURALNIH DESTINACIJA SA INTEGRIRANIM TURISTIČKIM PROIZVODIMA</s>
<s>Svaki od ova tri primjera dobre prakse izabrali smo zbog toga što prikazuju ruralna područja na kojima su se uz pomoć dobrog vodstva i organiziranosti razvili zanimljivi i uspješni turistički integrirani proizvodi za obitelji s djecom.</s><s>Turistički proizvodi koji uključuju prirodu, gastronomiju i tradiciju, na kojima bi se i ponuda grada Zaprešića trebala temeljiti.</s>
<s>Prvi primjer dobre prakse sa integriranim turističkim proizvodom za obitelji s djecom je turistička destinacija Rogla - Pohorje.</s><s>Turistička destinacija Rogla - Pohorje proteže se kroz Pohorje, kojim vlada Rogla, pokraj vinogradarskih brežuljaka, koji se smještaju u smirujuću dolinu rijeke Dravinje.</s><s>Vitanje, Zreče, Oplotnica i slikovite Slovenske Konjice.</s><s>4 su općine sa čarobnim mjestima i najvećim blagom - ljubaznim ljudima.</s><s>Svoje su proizvode prilagodili različitim skupinama ljudi pa se tako na destinaciji može pronaći za svakoga ponešto.</s><s>Nude velik broj aktivnosti za aktivne sportaše te za osobe koje se žele opustiti i brinuti o svojem tijelu, razne doživljaje za najmlađe, širok spektar gastronomskih delicija, razne manifestacije i najvažnije, sve to temeljeno na tradiciji i povezanosti lokalnih ponuđača (Rogla- Pohorje, b. d.).</s><s>Izdvojili smo postojeći turistički proizvod na destinaciji - trodnevni paket za četveročlanu obitelj.</s><s>Itinerar programa se nalazi u tabeli 1. Ukratko, na početku slijedi obilazak dvorca i parka u Oplotnici, zatim pješačenje kroz uređenu pješačku stazu uz potok Oplotnicu.</s><s>Potom posjet Mini ZOO Landa Slovenske Konjice, to je dječji životinjski i tematski park.</s><s>Nakon toga ipak nešto i za roditelje, posjet vinskom podrumu Zlati grič i degustacija 3 uzorka vina.</s><s>Za djecu će biti pripremljen jabučni sok.</s><s>Slijedi kasni ručak na Turističkoj farmi Arbajter Skomarje, šetnja kroz ''Pot med krošnjami'', smještaj u hotelu Brinje Rogla i noćenje.</s><s>Drugi dan započinje doručkom u hotelu Brinje.</s><s>Nakon doručka mogućnost sudjelovanja u tjednom programu animacije hotela (šetnja virtualiziranom stazom uz učenje o flori i fauni, traženje zlatnika u vodenom parku Jezernik, planinarski obilazak do Lovrenških jezera, izlet s iskusnim vodičem za nordijsko hodanje, kuharske radionice za velike i malene, mini disko.</s><s>Ručak sa oznakom Okusi Rogle u ''Koči na Pesku''.</s><s>Adrenalinski spust po ''Zlodejevem sankališču''.</s><s>Šetnja i popodnevna čajanka pod borovima te ponovno smještaj u hotel Brinje gdje slijedi noćenje.</s><s>Treći dan započinje doručkom, zatim odjava iz hotela te Posjet Noordung centru Vitanje (Centar za europske svemirske tehnologije, kontakt sa svemirom).</s><s>Za kraj programa slijedi obilazak kartuzijanskog manastira Žička Kartuzija uz pomoć pametnih naočala (spomenik državnog značaja).</s><s>Tabela 1: Itinerar doživljaja za obitelji na destinaciji Rogla - Pohorje Obilazak dvorca i parka u</s>
<s>Kao sljedeći primjer dobre prakse, izdvojili bismo Baranju podijeljenu hrvatskomađarskom državnom granicom, na istoku Hrvatske.</s><s>Baranja je već druge godine proglašena za najbolju ruralnu destinaciju Hrvatske, a za to ima i jako dobar razlog.</s><s>Njihova se posebnost krije u tajnama o životu i preživljavanju, o ljubavi i umiranju, vinima, ljutim papričicama, specifičnom ribolovu, svadbama, bušama, pudarinama, paunićima, slamnjačama i kandilama.</s><s>Zahvaljujući toj još uvijek postojećoj etnografskoj čaroliji, koju je moguće iščitavati s lica mještana u naseljima izvan glavnih cesta, Baranja uspijeva privlačiti, ali nikada se ne otkriva do kraja.</s><s>Diče se svojom raznolikom prirodnom i kulturnom baštinom te delicijama specifičnima samo za to područje države.</s><s>Izdvojili bismo program putovanja pod nazivom: Otkrijte Baranju.</s><s>To je zapravo samo preporuka što vidjeti i posjetiti u Baranji, bez organiziranog prijevoza i/ili smještaja.</s><s>Program je u trajanju od 5 dana u kojima se obilaze Kopački Rit, Vinarija Belje, razni restorani, Eko park Zlatna Greda, etnološki centar, adrenalinski park te manifestacija Paprikafest.</s><s>Program je planiran za srijedu, četvrtak, petak, subotu i nedjelju od 2. do 6. 10.</s><s>Kada se na destinaciji odvijaju razne manifestacije.</s><s>Pa bi tako u program za srijedu bio uključen Predah u divljini - posjet Kopačkom ritu, jedan maleni dio njegove ljepote prikazan je na slici 3, obilazak podruma i degustacije baranjskih vina u Karancu, Kneževim Vinogradima, Suzi i Zmajevcu, bogata ponuda najfinije domaće hrane u baranjskim restoranima.</s><s>U četvrtak je zamišljen cjelodnevni izlet u Eko centar Zlatna Greda, mjesto gdje se spajaju prelijepa priroda, gastronomija i avanturistički duh.</s><s>Razne adrenalinske aktivnosti za odrasle i djecu.</s><s>Za petak je planiran Baranjski doručak i Bakin špajz ''„Domaće je na stolu“ u Etnološkom centru baranjske baštine koji traje od 08:00 do 15:00 sati.</s><s>To je zapravo manifestacija gdje se pripremaju tradicionalna baranjska jela, pekmez i zimnica te je uz to i sajam lokalnih, poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda.</s><s>Roditelji i djeca bi se zajedno mogli okušati u pripremi lokalnih jela te kasnije uživati u degustiranju istih.</s><s>Nakon obilaska sajma, slijedio bi dolazak na info točku na Katoličkoj vinskoj cesti u Zmajevcu u vremenu od 13:00 do 19:00 sati.</s><s>Tamo će goste dočekati različita ponuda suvenira i vođenje po vinskim cestama uz degustaciju vina za odrasle, te grožđa za djecu.</s><s>U subotu, 5. 10. od 10:00 sati traje manifestacija Paprikafest u Lugu.</s><s>Tamo goste očekuje sajam domaćih proizvoda, bogat kulturni program, natjecanje u kuhanju fiš paprikaša, igre za djecu te cjelodnevna gastronomska ponuda baranjskih specijaliteta.</s><s>Nakon toga slijedi posjet kući u prirodi Zlatna Greda, te posjet Adrenalinskom parku, gdje turiste očekuje veslanje kanuima kroz šumu, šetnja pustolovnom stazom, vožnja biciklima, prezentacija ekoturističkih programa Kuće u prirodi Zlatna Greda, restoranska ponuda jela i pića.</s><s>Nedjelja 6. 10. - Turistička berba grožđa u vinogradima Belja (obilazak vinograda, berba grožđa, obilazak nove vinarije, ručak, poklon vino).</s><s>U tabeli 2 je prikazan program Otkrijte Baranju (Turistička zajednica Baranje, b. d.).</s>
<s> Eko park Zlatna Greda: Adrenalinski park, zip line, stijena za penjanje, dječji adrenalinski park, veslanje, bicikliranje, jahanje.</s>
<s>Posljednja, no, ne i najmanje bitna destinacija koju bismo izdvojili kao dobar primjer je Gorski Kotar.</s><s>Gorski kotar nalazi se u zapadnom dijelu Hrvatske, između Like i Slovenije.</s><s>Krenete li iz Hrvatskog primorja u unutrašnjost Hrvatske ili obrnuto, naći ćete se u regiji koja pruža mnoge mogućnosti za ugodan odmor, obilazak bogate kulturne baštine i prirodnih atrakcija te sudjelovanje u zanimljivim manifestacijama.</s><s>Vrlo blizu mora, ovo je regija koja u svako doba godine omogućuje mir te ljeti pruža ugodnu svježinu, a zimi ugošćuje u snježnoj idili.</s><s>U svako doba godine postoje razne mogućnosti za aktivan odmor i uživanje u bogatom goranskom stolu na kojem su pripremljeni gastronomski specijaliteti od plodova gorja i divljači.</s><s>To je destinacija koja ujedno nudi meditativni mir i aktivan odmor, nezaboravnu pustolovinu ili pak ugodne zimske večeri uz kamin.</s><s>Središte regije je grad Delnice, a od većih mjesta izdvajaju se još i Mrkopalj, Čabar, Fužine, Lič, Ravna Gora, Skrad, Vrbovsko i Brod Moravice.</s><s>Svaki od njih nudi bogatu paletu usluga, od one temeljene na baštini do moderne turističke.</s><s>Svima je pak zajedničko to da ih veže goranska tradicija, prekrasna priroda i gostoljubivi domaćini (Kvarner.hr, b. d.).</s><s>Izdvojili bismo trodnevni program kroz Gorski Kotar.</s><s>U prvom se danu turisti upoznaju sa vodičem u park šumi Golubinjak gdje imaju slobodno vrijeme najprije za kavu i sok, zatim posjećuju Muzej žaba.</s><s>Muzej ima nekoliko cjelina.</s><s>Prva se odnosi na vivarij sa živim žabama koje i inače žive u ovom okolišu.</s><s>Druga je cjelina edukativna te prikazuje kompletan razvoj žaba od punoglavca do odrasle jedinke.</s><s>U muzeju su predstavljeni i predatori koji ugrožavaju žablju populaciju, potom egzotične žabe iz cijelog svijeta, kao i posebno vrijedne žabe, suveniri i igračke.</s><s>Zatim polazak prema Fužinama, dok traje vožnja iskoristit ćemo vrijeme za razgled Hirčeve špilje.</s><s>U Fužinama slijedi ručak u restoranu hotela Bitoraj te kraći odmor.</s><s>Razgled stare jezgre Fužina, transfer turističkim vlakom oko jezera Bajer i Lepenica, razgled špilje Vrelo.</s><s>Smještanje i noćenje u kući za odmor Mala Villa Rebeka.</s><s>Drugi dan započinje sa doručkom i nakon doručka slijedi lagana vožnja do adrenalinskog parka Kupjak gdje će igrati paintball za djecu i cijelu obitelj.</s><s>Paintball je prilagođen djeci te je dobna granica od 7 do 12 godina.</s><s>Potom, odlazak do obližnje krčme Gina na ručak.</s><s>Dolazak na obiteljsko poljoprivredno gospodarstvo Pintar degustacije likera za odrasle te sokova za djecu.</s><s>Polazak za Milanov vrh gdje slijedi posjet rezervatu jelenske divljači, aktivan kraći odmor.</s><s>Nakon toga polazak za Crni Lug/Bijelu Vodicu, sjedište Nacionalnog parka Risnjak, šetnja i razgled Nacionalnog parka te slobodno popodne u Crnom Lugu.</s><s>Doručak u kući za odmor.</s><s>Nakon doručka najam bicikala i vožnja jednom od devet označenih staza kroz goransko područje Općine Fužine, uz obilaske prelijepih vidikovaca, vožnju oko jezera, posjet poznatim sakralnim objektima.</s><s>Dolazak na ishodišnu točku - šetnicu uz Curak do planinarskog doma Zeleni vir, ostavljanje bicikala te lagana šetnja uz razgled kanjona Vražji prolaz i spilje Muževa hižica, ručak u planinarskom domu Zeleni vir.</s><s>Nakon ručka slijedi obilazak izvora i slapa te ovdje završava program.</s><s>Njegov se itinerar nalazi u tabeli 3 Tabela 3: Itinerar turističkog proizvoda kroz Gorski Kotar Park</s>
<s>Ako se analizira ruralni prostor samo u Hrvatskoj, uočavaju se vrlo velike razlike između slavonskog dijela i Gorskog kotara, Međimurja ili Hrvatskog zagorja, te Podravine i Žumberka i ostalih ruralnih prostora u kontinentalnoj Hrvatskoj, a u svijetu su te razlike još jače izražene.</s><s>Zbog toga istraživači diljem svijeta razvijaju definicije ruralnog turizma primjerene za njihove ruralne prostore, a posebno su velike razlike u poimanju ruralnog turizma u visoko razvijenim zemljama te onima koje se tek počinju gospodarski razvijati (Ružić i Demonja, 2013).</s><s>Uzimajući u obzir tri primjera koja smo naveli, primjećujemo da možemo potvrditi činjenice koje su naveli Ružić i Demonja.</s><s>Također možemo primijetiti da u blizini grada Zaprešić postoje jako dobri primjeri kako iskoristiti prirodne resurse i potencijale, prilagoditi ih željama turista kao i lokalnog stanovništva te stvoriti inovativne turističke proizvode.</s><s>Smatramo da bi se vodstvo Zaprešića i njegove okolice trebalo ugledati na te primjere jer u Zaprešiću i njegovoj okolici postoji velik neiskorišteni potencijal koji čeka da ga se iskoristi na pravi način, baš kao što su ga iskoristili na destinacijama u ova tri primjera.</s><s>Svaka od tih destinacija nudi turistu priču, priču koja se temelji na tradiciji i običajima tog kraja, u želji da se svaka osoba koja dođe na destinaciju stopi sa njom i barem na kratko postane dio njezine priče.</s>
<s>U tabeli 4 nalazi se benchmarking, odnosno usporedba triju programa za destinacije Rogla – Pohorje, Baranja i Gorski Kotar.</s><s>Iz tabele se može iščitati kako se program za Baranju pomalo izdvaja jer nije organizirani izlet, već je unaprijed osmišljen program za točno određeno vrijeme u godini te ga se posjećuje individualno, odnosno u vlastitoj organizaciju.</s><s>Cijena je najviša za destinaciju Rogla – Pohorje jer zaista pruža turistima novo, 5–zvjezdično iskustvo.</s><s>Cijena za Baranju nije u potpunosti određena no primjerice ulaznica za Kopački Rit i Vinariju Belje iznosi 80 kn, paket za turističku berbu iznosi 100 kn, a za cijeli adrenalinski park 120 kn.</s><s>Kao sudionike pri organizaciji, promociji i distribuciji, uvijek možemo pronaći turističke zajednice na čijem se području destinacija nalazi.</s><s>Promociju čine preko internetskih stranica, društvenih mreža, kataloga i časopisa.</s><s>U ponudi svakog od programa nailazimo na raznoliku gastronomsku ponudu, ponudu kvalitetnih vina te puno vremena provedenog u prirodi.</s><s>Svaki program nudi i ponešto inovativno i zanimljivo za djecu, primjerice Rogla Pohorje – VR naočale, ZOO Land i Pot med krošnjami, Baranja – adrenalinski park, vožnja u kanuu, životinje u Kopačkom ritu, berba grožđa, Gorski Kotar – muzej žaba, vožnja turističkim vlakom, špilja itd.</s><s>Da bi se programi uspješno proveli u stvarnost, potrebna je pomoć i interakcija s lokalnim stanovništvom.</s><s>Sva tri programa uključuju turiste u program te oni sudjeluju u aktivnostima na destinaciji, kao što su na primjer berba ili kuhanje.</s>
<s>U tabeli 4 izvukli smo najvažnije podatke za svaki element marketinškog spleta za sva tri prethodno opisana programa sa destinacija Rogla – Pohorje, Baranja te Gorski Kotar.</s><s>Programe smo analizirali kroz sljedećih 11 elemenata: proizvod, cijena, distribucija, ljudi, proces, fizički dokazi, sudjelovanje, personaliziranje, modeliranje predviđanja te p2p zajednice.</s>
<s>Relativno mladi grad, ali grad bogate povijesti koja datira iz doba neolitika.</s><s>Grad Zaprešić nalazi se u Zagrebačkoj županiji.</s><s>Zagrebačka županija je smještena u središnjem dijelu središnje Hrvatske.</s><s>Graniči sa 6 županija, Karlovačkom i Sisačkomoslavačkom na jugu, Bjelovarsko-bilogorskom i Koprivničko-križevačkom na istoku, Varaždinskom i Krapinsko-Zagorskom na sjeveru, Republikom Slovenijom na zapadu, a poput prstena - prekinutog samo u malom dijelu sjeverne strane - okružuje glavni grad Republike Hrvatske, Zagreb.</s><s>Svojom površinom Zagrebačka županija spada među veće na području Hrvatske čiji povoljan geografski položaj, ugodna kontinentalna klima umjereno topla, dobra prometna povezanost, te povijesno kulturno nasljeđe imaju golem utjecaj na ukupni razvitak županije (Regionalna razvojna agencija Zagrebačke Urbani razvoj grada Zaprešića potaknuo je prije svega njegov prometni položaj, odnosno slijedom toga, razvoj industrije.</s><s>Već krajem 19. stoljeća otvara se prva tvornica na tom području, a industrijski razvoj nastavlja se početkom 20. stoljeća.</s><s>No, najveći skok doživljava tek u drugoj polovici 20. stoljeća otvaranjem triju velikih tvornica na rubnim dijelovima grada.</s><s>Kao i svaki drugi grad, u početku se centar grada formirao na sjecištu triju ulica koje su vodile prema Zagrebu, prema Zagorju i prema Sloveniji.</s><s>Razvoj industrije 50-ih i 60-ih godina potaknuo je razvoj centra i izgradnju stambenih zgrada.</s><s>Na taj način osiguran je prikladan smještaj za nove stanovnike.</s><s>Tako je izgrađena i osnovna škola, zgrada općine i Dom kulture, a nešto kasnije Dom zdravlja, Poljoprivredna škola iza Novih dvora – djelo Vjenceslava Richtera i danas zaštićenog spomenika kulture te druge zgrade (Turistička zajednica Zaprešić, b. d.).</s><s>Na slici 4 nalazi se grb grada Zaprešića.</s><s>Grb prikazuje plavi štit s dijagonalno inverznim bijelim (srebrnim) križem.</s>
<s>Grad Zaprešić nalazi se u sjeverozapadnom dijelu Zagrebačke županije, a udaljen je 17 km od administrativnog središta županije – Zagreba.</s><s>Zaprešićki kraj smješten je u dolini triju rijeka, između Slovenije na zapadu i Krapinsko-zagorske županije na sjeveru, te Samobora na jugu i Zagreba na istoku.</s><s>Sam grad Zaprešić zauzima površinu od 52,60 km² i čini 1,72 % ukupne površine Zagrebačke županije.</s><s>Popis stanovništva iz 2011. godine pokazao je da na području grada Zaprešića živi 25.223 stanovnika, po čemu Zaprešić zauzima treće mjesto u županiji.</s><s>Istodobno grad Zaprešić najgušće je naseljeno područje Zagrebačke županije.</s><s>Šire područje Zaprešića zauzima područje od 251.8 km², a čini ga grad Zaprešić i sedam okolnih općina - Bistra, Brdovec, Dubravica, Jakovlje, Luka, Marija Gorica i Pušća.</s><s>Po popisu iz 2011. godine na tom području živi 54.640 stanovnika (Regionalna razvojna agencija Zagrebačke županije d.o.o. i Grad Zaprešić, 2015).</s><s>Područje grada Zaprešića i okolnih 7 općina možete vidjeti na slici 5 koja prikazuje malenu kartu na kojoj se vide položaj, veličina i granice spomenutog područja.</s>
<s>Općina je smještena u sjeverozapadnom dijelu Zagrebačke županije uz slovensku granicu.</s><s>Općina Dubravica proteže se na prostoru od 20,6 km2, a graniči s Krapinskozagorskom županijom (općina Kraljevec na Sutli) na sjeveru, na istoku s općinom Luka i gradom Zaprešićem, na jugoistoku s općinom Pušća, a na jugu s općinom Marija Gorica.</s><s>Na zapadnoj strani od Slovenije je dijeli rijeka Sutla.</s><s>U općini Dubravica danas živi oko 1.440 stanovnika.</s><s>U sastavu općine je 10 naselja: Bobovec Rozganski, Donji Čemehovec, Dubravica, Kraj Gornji, Lugarski Breg, Lukavec Sutlanski, Pologi, Prosinec, Rozga i Vučilčevo (Veleučilište Baltazar Zaprešić, 2015).</s><s>Na slici 6 nalazi se grb općine, grb ima oblik poluokruglog štita, gdje se na srebrnom polju nalazi zelena (endemska) biljka mesožderka.</s><s>U dnu lijevo i desno po jedna bodljikava hvataljka, a gore u vrhu stabljike dva bijela cvijeta i dva pupoljka.</s>
<s>Općina Brdovec zaprema 36 km2 i smještena je na zapadnom dijelu Zagrebačke županije, u pograničnom području prema Republici Sloveniji.</s><s>U središnjem dijelu, uz glavni prometni koridor Zagreb – Ljubljana cestovni i željeznički) smještena je većina naselja i gospodarskih subjekata.</s><s>U općini Brdovec danas živi oko 11.140 stanovnika.</s><s>U sastavu općine nalazi se 13 naselja: Brdovec, Donji Laduč, Drenje Brdovečko, Gornji Laduč, Harmica, Javorje, Ključ Brdovečki, Prigorje Brdovečko, Prudnice, Savski Marof, Šenkovec, Vukovo Selo, Zdenci Brdovečki (Veleučilište Baltazar Zaprešić, 2015).</s><s>Na slici 7 nalazi se grb općine Brdovec, grb ima klasični oblik štita.</s><s>U središnjem dijelu, na plavoj pozadini, nalazi se kotao i sv. Vid zlatne boje na crvenim plamenovima vatre.</s><s>U bazi štita je zeleno brdo.</s><s>Grbovni štit je klasični.</s><s>U središnjem dijelu, na plavoj pozadini nalazi se kotao u kojem je sv. Vid zlatne boje na crvenim plamenovima vatre.</s><s>U bazi štita je zeleno brdo (Prelec, Coner i Bukovinski, 2013).</s>
<s>Općina Marija Gorica smještena je u sjeverozapadnom dijelu Zagrebačke županije.</s><s>Graniči sa susjednim općinama Brdovec, Dubravica i Pušća, dok je sa zapadne strane od susjedne Republike Slovenije razdvaja rijeka Sutla.</s><s>Općina se prostire na 17,2 km2, a u njoj danas živi oko 2.250 stanovnika.</s><s>U sastavu općine nalazi se 10 naselja: Marija Gorica, Kraj Donji, Bijela Gorica, Kraj Gornji, Žlebec Gorički, Oplaznik, Celine, Hrastina, Trstenik i Sv. Križ (Veleučilište Baltazar Zaprešić, 2015).</s><s>Na slici 8 nalazi se grb općine Marije Gorice, taj je grb klasičnog oblika štita.</s><s>U sredini štita, na tamo plavoj pozadini, ucrtan je lik praslona srebrne boje.</s>
<s>4.2 Analiza turističke ponude grada Zaprešića i njegove okolice Razvoj turizma svake destinacije ponajviše je određen njenim temeljnim resursima potencijalnim i realnim turističkim atrakcijama.</s><s>Resursna osnova predstavlja skup turističkih atrakcija i infrastrukture koja je nužna za razvoj nekog turističkog područja.</s><s>Ona je baza za promišljanje i razvoj turističkih proizvoda pa je stoga za svako dugoročno planiranje važno analizirati atrakcijsku osnovu (Boranić Živoder et al., 4.2.1 Turistička ponuda grada Zaprešića</s>
<s>Turizam je svakako jedna od najvažnijih gospodarskih grana, važna za promociju određenog kraja, a isto tako i za donošenje financijske dobiti i zapošljavanje.</s><s>S obzirom da je grad Zaprešić odlučio stvoriti brand grada, i da je razvojni smjer upravo turizam, analiza trenutnog stanja od velikog je značaja (Regionalna razvojna agencija Zagrebačke županije d.o.o. i Grad Zaprešić, 2015).</s><s>1995. godine grad Zaprešić se osamostaljuje te na temeljima novog urbanističkog plana počinje njegov novi i moderniji razvoj.</s><s>Početkom 21. stoljeća na sjeveru grada gradi se takozvano Kanadsko naselje s tipskim kućama u nizu i stambenim zgradama te među ostalim Srednja škola „Ban Josip Jelačić“ i nova crkva sa župnim dvorom.</s><s>Dalje na sjeveru grada grade se nove zgrade i kuće u nizu, dok na jugu nastaje poslovnotrgovačka zona.</s><s>Izgradnjom novih cesta grad Zaprešić postao je povezaniji sa svojom okolicom i pristupačniji svima koji ga žele posjetiti te se sami uvjeriti kako je uspješno spojio tekovine prošlosti i svoju povijest sa svojim modernim napretkom i sve suvremenijim izgledom (Turistička zajednica Zaprešić, b. d.).</s><s>Turistička zajednica grada Zaprešića nositelj je turističkog marketinga grada.</s><s>Usmjerena je, kako na unapređenje kvalitete ukupnog turističkog doživljaja u Zaprešiću, tako i na unapređenje kvalitete života lokalnog stanovništva.</s><s>Poslove vođenja i koordiniranja Zaprešića te njegove okolice kao turističke destinacije, također obavlja Turistička zajednica Zaprešić.</s><s>U listopadu 2019.</s><s>TZ Zaprešić je osnovala i Turističko-informativni centar koji se nalazi u prizemlju muzeja Matija Skurjeni u Novim dvorim Jelačićevim koji služi kao snažna platforma za izgradnju novih turističkih proizvoda na posjedu bana Josipa Jelačića.</s><s>Osim informativnog karaktera i centra za posjetitelje u TIC-u TZ planira prodavati suvenire.</s><s>Sve promotivne aktivnosti i materijali, kao i komunikacija s posjetiteljima bit će od 2020. godine usmjerene kroz centar za posjetitelje koji je jedan od ključnih instrumenata komunikacije (Ganjto, Ponuda grada Zaprešića je zaista raznolika, ponudu čine prirodna, kulturna i povijesna bogatstva, rekreacijski sadržaji te brojne manifestacije tokom cijele godine.  Na području grada Zaprešića nalaze se mnoga prirodna, kulturna i povijesna bogatstva: brojna kulturno – umjetnička društva njeguju stare narodne običaje i čuvaju etnološko blago, a grad i okolica domaćini su i organizatori brojnih tradicionalnih i prigodnih kulturnih priredbi i manifestacija koje bilježe rast posjećenosti gostiju iz Hrvatske, ali i cijele regije.</s><s>Barokno zdanje dvorca Lužnica spomenik je prve kategorije i mjesto održavanja, kako duhovnih, tako i svjetovnih seminara i koncerata.</s><s>Dvorac je smješten u zelenilu parka engleskog tipa, a odnedavno kvalitetu turističke ponude poboljšavaju i tamošnji novi smještajni kapaciteti.</s><s>Novi dvori Jelačićevi jedinstven su primjer očuvanosti cjelovitog gospodarskog vlastelinskog kompleksa.</s><s>Prostor su u kom se vrlo kvalitetno mogu spojiti povijesna baština, kulturni sadržaji (izložbeni, scenski i koncertni prostori) te šport i rekreacija (golf igralište).</s><s>Spomeničku i gospodarsku cjelinu Novih dvora čine dvorac, kapela sv. Josipa, grobnica obitelji Jelačić, perivoj, voćnjak, stambene i gospodarske zgrade, povrtnjak, obradivo zemljište i park-šuma.</s><s>Sačuvani i djelomično obnovljeni gospodarski objekti također su vrijednost Novih dvora.</s><s>Okrugla “vršilnica” je jedini i najstariji takav objekt u Hrvatskoj što ga čini spomenikom nulte kategorije.</s><s>Nekadašnje spremište plodina, trokatna žitnica, uređeno je 1987. godine kao galerija, danas Muzej “Matija Skurjeni”.</s><s>U njemu je stalni postav slika znamenitog umjetnika naive Skurjenija, kao i povijesna foto-izložba “Novi dvori Jelačićevi”.</s><s>A Jezero Zajarki atraktivna je destinacija za strastvene ribiče iz cijelog svijeta te sve one koji uživaju u prekrasnoj prirodi.</s>
<s> Rekreacijske sadržaje nudi reprezentativno uređen hipodrom i restoran Konjičkog kluba Trajbar Team te Golf centar Novi dvori s vježbalištem i restoranom.</s>
<s> Većina manifestacija vezana je uz ime bana Josipa Jelačića.</s><s>Upravo je datum rođenja tog velikana hrvatske povijesti, 16. listopada, izabran za Dan grada Zaprešića.</s><s>Tada se u gradu održavaju brojna kulturna i zabavna događanja.</s><s>Glavna zabavna događanja vezana su uz Trg Ivana Pavla II.</s><s>Amfiteatar je idealno mjesto za koncerte i predstave ljeti, dok je zimi u njega smješteno klizalište uz koje je organiziran bogat program za djecu i odrasle pod nazivom Ledena bajka.</s><s>Osim toga, glavni gradski trg posljednjih su godina oživjela događanja poput Lampionova, Uskršnjeg zekanja i Ljeta u Zaprešiću.</s><s>Vršilnica u Novim dvorima zbog svoje je jedinstvenosti zanimljiva za održavanje brojnih manifestacija.</s><s>U njoj se održavaju međunarodna izložba “Minijature”, županijska izložba cvijeća i žetvene svečanosti.</s><s>U Zaprešiću se uprizoruju i dva najvažnija vjerska događaja rođenje i smrt Isusova.</s><s>Vjerni prikaz, zahvaljujući bogatoj scenografiji i kostimografiji nikoga ne ostavlja ravnodušnim.</s><s>Trgovački centar West gate, osim kupnje nudi i obilje zabave (Grad Zaprešić, b. d.).</s><s>Na slici 9 nalazi se ban Josip Jelačić.</s><s>On je godine 1855. na livadi pokraj dvorca sagradio neogotičku kapelu sv. Josipa.</s><s>Kada je iznenada, u rujnu 1855. godine, u Češkoj umrla Jelačićeva devetomjesečna kćerkica Ana, u kapeli je na brzinu izgrađena grobnica u kojoj je sahranjena.</s><s>U tu su grobnicu kasnije sahranjeni i sam ban Josip Jelačić i njegov brat Antun.</s><s>U vlasništvu obitelji Jelačić Novi su dvori ostali do 1934. godine, kada su ih kćeri Đure Jelačića, Vera i Anka, oporukom i dobrotvornom zakladom ostavile hrvatskom narodu.</s><s>U spomen na bana Jelačića Zaprešić slavi svoj dan na dan njegova rođenja, 16. 10. (Turistička zajednica Zaprešić, b. d.).</s>
<s>Izvor: Turistička zajednica Zagrebačke županije, b. d. Za sve posjetitelje koji se odluče na produženi boravak u gradu Zaprešiću, on za njih nudi različite vrste smještaja.</s><s>Većina smještaja odnosi se na razne oblike privatnog smještaja, u čijoj se ponudi posebno ističu ugodni apartmani i kuće za odmor.</s><s>Uz njih, u gradu Zaprešiću možete pronaći i nekoliko smještajnih objekata u kojima su svim posjetiteljima na raspolaganju sobe vrhunskog komfora.</s><s>Dakle, u Zaprešiću se nalazi 9 smještajnih objekata sa ukupno 205 smještajnih kapaciteta.</s><s>Što se tiče gastronomije, ona je autentična za zaprešićki kraj te vodi sve ljubitelje slanih specijaliteta i slatkih delicija na sladokusno putovanje.</s><s>Zaprešićki restorani nude raznovrsnu ponudu: od domaćih tradicionalnih jela do ponude ribe i specijaliteta od divljači.</s><s>Bogatstvo okusa i mirisa davnih vremena osjeća se u ponudi lokalnih gastronomskih kutaka, gdje se autohtone namirnice pripremaju s pažljivošću i vrhunskim znanjem i pričaju zajedničku priču.</s><s>U Zaprešiću se nalazi 13 prehrambeno ugostiteljskih objekata, od toga 8 restorana, 3 pizzerie, 1 konoba i 1 bistro (Turistička zajednica Zaprešić, b. d.).</s><s>U tabeli 5 nalazi se popis svih smještajnih i ugostiteljskih objekata koji su na raspolaganju turistima u gradu Zaprešiću.</s><s>Tabela 5: Popis smještajnih i ugostiteljskih objekata u Zaprešiću Smještajni objekti</s>
<s>Izvor: pripremljeno po Turistička zajednica Zaprešić, b. d. 4.2.2 Turistička ponuda općine Dubravice Samo ime Dubravica potječe od hrastove šume Dubrave kojom je nekada bilo pokriveno cijelo područje općine, pa i danas nije rijetkost naći tipične šumske biljke poput šumarice ili šafrana, kao i pokoje stablo hrasta na livadama u dolini rijeke Sutle.</s><s>Stara župna crkva se nalazila na brijegu iznad današnje crkve, poznatijem kao Vinsko brdo i bila je posvećena 5. 8. 1691. godine za vrijeme župnika Nikole Seniuga po biskupu Aleksandru Ignaciju Mikuliću i imala je dograđenu kapelu Sv. Antuna.</s><s>Ona je stradala u požaru.</s><s>Župljani su ponovno odlučili sagraditi crkvu na istom mjestu, no predaja, kaže, da je kip Sv. Ane pronađen podno Vinskog brda.</s><s>Na tom mjestu sagrađena je 1842. godine današnja župna crkva za vrijeme župnika Jurja Ročića pri čemu su pokrovitelji gradnje bili grofovi Erdody iz Novih Dvora kod Klanjca.</s><s>Kapela Blažene Djevice Marije na groblju u Lušakima je najstariji sakralni objekt na području Župe, a prema uklesanom natpisu u kamenu za svetu vodu uzidanom u toranj, izgrađena je 1609. godine.</s><s>Oko kapelice je formirano groblje, pri čemu su se sa sjeverne strane pokapala djeca, a s južne odrasli.</s><s>Kapelica Majke Božje Kurdske smještena je u Lugarskom Brijegu, u neposrednoj blizini rodne kuće velikog hrvatskog pjesnika Pavla Štoosa.</s><s>Pavao Štoos je rođen u Dubravici te se tamo može vidjeti i njegova rodna kuća.</s><s>Poznat je po tome što je pisao pjesme, ponajviše vezane za domovinu, a najpoznatija je njegova elegija Kip domovine vu početku leta 1831.</s><s>Uz to, na području Dubravice mogu se pronaći i kapelica sv. Antuna u Bobovcu te kapelica sv. Vida u Merenju.</s><s>Obje datiraju sa početka 20. stoljeća.</s><s>Među kulturnim dobrima na područje Općine Dubravica svakako treba istaknuti i stare tradicijske kuće, takozvane hiže (Turistička zajednica Savsko - sutlanska dolina i brigi, b. d.).</s>
<s>Na sjeveru Općine smješten je veliki šumski prostor, zapadnu granicu čini rijeka Sutla, dok je za krajobraz brežuljkastog dijela općine karakteristično ispreplitanje šumskih površina sa oranicama, livadama, voćnjacima i vinogradima.</s><s>Navedene prirodne posebnosti predstavljaju resurs za razvoj ruralnog i sportsko-rekreacijskog turizma, koji je sve popularniji na području Zagrebačke županije.</s><s>Na stranama brežuljaka karakteristični su vinogradi, koji čine bitnu i prepoznatljivu sliku tog krajolika te predstavljaju bazu za razvoj vinskih cesta – nerazvrstana cesta Vinski put.</s><s>Cret Dubravica također predstavlja izniman turistički potencijal lokalnog turizma.</s><s>Do sada su realizirane brojne aktivnosti zaštite i turističke valorizacije Creta Dubravica, no planira se i rekonstrukcija šumskih putova koji vode do creta (Općina Dubravica, 2014).</s><s>Što se tiče smještajnih i ugostiteljskih objekata na području općine Dubravice, nijedan ugostiteljski objekt ne nudi uslugu prehrane, a na području postoji jedna kuća za odmor u Bobovcu sa 6 ležajeva (Turistička zajednica Savsko - sutlanska dolina i brigi, b. 4.2.3 Turistička ponuda općine Brdovec</s>
<s>Općina Brdovec se također dići širokom kulturnom baštinom pa tako valja izdvojiti župu Brdovec koja je jedna od najstarijih župa u Zagrebačkoj nadbiskupiji, utemeljena 1334. godine.</s><s>Sjedište župe u prošlosti se nalazilo na brežuljku, gdje i dan danas stoji kapela sv. Križa, koja sada pripada župi Marija Gorica.</s><s>Po tome je župa dobila ime: Brdovec.</s><s>Tek kasnije je sjedište župe preneseno u nizinu, gdje je sagrađena sadašnja župna crkva, koja je posvećena 1679. godine.</s><s>Dvorac Januševec predstavlja najviši domet klasicističke arhitekture u Hrvatskoj.</s><s>Smješten je na padini iznad savske doline, na samom raskrižju ceste Zaprešić - Harmica i ceste za Mariju Goricu.</s><s>Pretpostavlja se da je dvorac projektirao Bartolomej Felbinger, jedan od najpoznatijih graditelja 19. stoljeća u Zagrebu i okolici.</s><s>Pripada spomenicima nulte kategorije.</s><s>Sagrađen oko 1830. za baruna Josipa Vrkljana.</s><s>Dvorac je obnavljan i u njega je smješten dio Državnog arhiva Hrvatske.</s><s>Dvorac se nalazi na slici 11.</s><s>Dvorac i perivoj u Laduču nalaze se na prijelazu između savske ravnice i južnih padina marijagoričkog pobrđa.</s><s>Posjed se spominje od 17. vijeka kada je postojala plemićka kurija.</s><s>Današnji dvorac sagrađen je krajem 19. vijeka na mjestu nekadašnjih Starih dvora.</s><s>Dvorac pripada drugoj spomeničkoj kategoriji.</s><s>Posljednji vlasnici dvorca bili su baruni Vranyczany-Dobrinović, a posljednji gospodar imanja bila je barunica Tilda Vranyczany.</s><s>Spomenuta porodica je zauzimala značajno mjesto u privrednom, političkom i kulturnom životu Hrvatske u 19. vijeku.</s><s>Danas se u dvorcu nalazi socijalna ustanova za djecu.</s><s>Muzej Brdovec osnovan je 1973 godine pri Narodnom sveučilištu Zaprešić, kao zavičajni muzej koji pokriva teritorij bivše općine Zaprešić (danas je taj teritorij podijeljen na grad Zaprešić i pet općina).</s><s>Muzej dakle istražuje i prikuplja predmete koji su dio kulturne baštine ovog kraja.</s><s>Muzejska građa podijeljena je na zbirke: arheološka, etnografska i kulturno povijesna.</s><s>U općini Brdovec rođene su tri znamenite ličnosti, a to su Baltazar Adam Končić (povjesničar, književnik i veliki dobročinitelj hrvatskoga naroda), Ivan Perkovac (novinar, književnik, političar, prosvjetitelj i rodoljub) i Mihovil Krušlin (slikar pejzaža i akvarelist) (Turistička zajednica Savsko - sutlanska dolina i brigi, b. d.).</s>
<s>Izvor: Turistička zajednica Savsko - sutlanska dolina i brigi, b. d. U Brdovcu se može pronaći nekoliko ugostiteljski objekata: Pizzeria Špiro 2, Izletište i restoran Stara preša i Bistro Bolje tu nek tam, te nekoliko kuća za odmor (Turistička zajednica Savsko - sutlanska dolina i brigi, b. d.): Kuća za odmor “Miko” (Drenje Brdovečko) – Kapacitet: 3 Smještaj u Brdovcu - Vedra kuća – Kapacitet: 6 Smještaj na Harmici - Green hill villa Renata – Kapacitet: 4 + 2 Smještaj u Laduču - Kod Štefice (Štefica Ćorko) – Kapacitet: 13 + 5 Smještaj u Laduču - kuća za odmor – Kapacitet: 2.</s>
<s>4.2.4 Turistička ponuda općine Marija Gorica Kao poseban dragulj kulturne baštine vrijedno je vidjeti baroknu crkvu Blažene Djevice Marije od pohođenja u samoj Mariji Gorici, jednu od najljepših u Hrvatskoj.</s><s>Crkva se nalazi na slici 12.</s><s>Osim barokne crkve mještani su posebno ponosni i na kapelu Sv. Križ koja se spominje u ispravi još iz 1334. godine.</s><s>Građena je u gotičkom stilu s kasnije izrađenim baroknim inventarom.</s><s>Kapela sv. Križa zabilježena je još 1334. godine u popisu arhiđakona Ivana.</s><s>Građena je u gotičkom stilu što dokazuje netaknuto središte svođeno gotičkim svodom s masivnim rebrima koji izviru iz zida nad malim profiliranim kapitelima.</s><s>Ukrašena rebra spojena su masivnim zaglavnim kamenom.</s><s>Nad zaključkom rebara se zrakasto granaju upirući se o male kapitele u uglovima zaključka.</s><s>I zvonik, koji je masivan i nerastvoren, pripada tom srednjovjekovnom razdoblju.</s><s>Grb općine Marija Gorica oslikan je prikazom jednog čudnog stvorenja - "praslona" - znanstveno pripisanog obliku Dinotherium giganteu.</s><s>Malo koje hrvatsko mjesto može se podičiti nekim važnim znanstvenim otkrićem.</s><s>No, otkrića mnogih čudnih pronalazaka obilježavaju prošlost mnogih europskih gradova, a otkriće začudnih okamenjenih kostiju, kljova ili rogovlja, stvorilo je zagonetne legende o prapočecima i postanku mnogih mjesta.</s><s>Znanstveno tumačenje tih okamina uzdiglo je paleontologiju kao znanstvenu disciplinu, a upravo su europska otkrića dinoterija stvorila mit o tim zagonetnim i strašnim sisavcima geološke prošlosti.</s><s>Najveći pisac hrvatskog realizma Ante Kovačić, rođen u mjestu Oplazniku 1854. godine, pohađao je tamo pučku školu.</s><s>U rodnom Oplazniku stoji kuća na kojoj je otkrivena spomen ploča piscu u povodu stogodišnjice njegova rođenja.</s><s>Tom je prilikom osnovna škola dobila naziv Ante Kovačić.</s><s>1974. godine u povodu 120. godišnjice piščeva rođenja podignuta je na ulazu u Mariju Goricu spomen bista piscu, rad akademskog kipara Vanje Radauša (Turistička zajednica Savsko - sutlanska dolina i brigi, b. d.).</s><s>Slika 12: Župna crkva Blažene Djevice Marije od pohođenja Izvor: Turistička zajednica Savsko - sutlanska dolina i brigi, b. d. U Mariji Gorici nema puno mogućnosti za prenoćiti ili uživati u autohtonim jelima, no one ipak postoje i to su (Turistička zajednica Savsko - sutlanska dolina i brigi, b. d.): Smještaj u Trsteniku – Kuća za odmor - Kapacitet: 8 Izletište i restoran Ladanjski raj</s>
<s>Tabela 6 prikazuje turističku ponudu grada Zaprešića te općina Brdovec, Marija Gorica i Dubravica, podijeljenu na prirodu, kulturu i povijest, manifestacije, smještajni te prehrambeni objekti, sport i organizaciju turizma na području.</s><s>Tabela 6: Turistička ponuda Zaprešića, Brdovca, Marije Gorice i Dubravice Ponuda</s>
<s>Izvor: pripremljeno po Turistička zajednica Zaprešić, b. d.; Turistička zajednica Savsko - sutlanska dolina i Da napravimo kratak rezime, ponudu grada Zaprešića čine jezero Zajarki, Park – šuma kompleksa Jelačićevih dvora, Dvorac Lužnica, Novi dvori Jelačićevi, Muzej Matija Skurjeni, Župna crkva sv. Vida Mučenika, manifestacije kao što su Dan grada Zaprešića, Ledena bajka, Lampionovo, Uskršnje zekanje, Ljeto u Zaprešiću, Žetvene svečanosti u Vršilnici, zatim 9 smještajnih objekata sa 205 smještajnih kapaciteta, 13 prehrambeno ugostiteljskih objekata, od toga 8 restorana, 3 pizzerie, 1 konoba i 1 bistro, za one željne sportskih aktivnosti tu su Konjički klub Trajbar Team i Golf centar Novi dvori.</s><s>Za organizaciju turizma u gradu brine TZ Zaprešić koja ima ujedno i ulogu DMO-a, TIC također pod vodstvom turističke zajednice.</s><s>Ponudu općine Brdovec čine Rijeka Sava, oranice, livade, voćnjaci i vinogradi, Župa Brdovec, Dvorac Januševec, Dvorac u Laduču, Muzej Brdovec, manifestacije kao što su Vino u Brdovečkoj čaši, Dani općine Brdovec, Ocvarkijada, Kak su brali naši stari, zatim 5 smještajnih objekata s ukupno 35 smještajnih kapaciteta, 3 prehrambeno ugostiteljska objekta, 1 pizzeria, 1 izletište i restoran te 1 bistro, a za one željne sportskih aktivnosti tu su konjičke i biciklističke staze.</s><s>Za organizaciju turizma u općini brine TZ Savsko - sutlanska dolina i brigi.</s><s>Ponudu Marije Gorica čine Rijeka Sutla, pronalazište ostataka praslona, oranice, livade, voćnjaci i vinogradi, polja lavande, Barokna crkva Blažene Djevice Marije, Kapela sv. Križa, rodna kuća Ante Kovačića, osnovna škola, manifestacije kao što su Dani općine Marija gorica, Štruklijada, Kestenijada, Kak su brali naši stari, Uskrsni i Božićni sajam.</s><s>Zatim 2 smještajna objekta s ukupno 16 smještajnih kapaciteta, 2 prehrambeno ugostiteljska objekta, 1 izletište i restoran te 1 izletište i kušaonica, a za one željne sportskih aktivnosti tu su konjičke i biciklističke staze.</s><s>Za organizaciju turizma u općini brine TZ Savsko - sutlanska dolina i brigi.</s><s>Ponudu Dubravice čine Rijeka Sutla, šuma Dubrava, Cret, oranice, livade, voćnjaci, vinogradi i vinska cesta, Stara župna crkva, Kapela Blažene Djevice Marije, Kapelica Majke Božje Lurdske, rodna kuća i kip Pavla Štoosa, Kapelica sv. Antuna te kapelica sv. Vida, tradicionalne kuće, manifestacije kao što su Dani općine Dubravica, malonogometni turnir, Uskrsni sajam, Božićni sajam, Sajam poljoprivrednika Kotlovinijada, Kak su brali naši stari, zatim 1 kuća za odmor s 6 smještajnih kapaciteta, za one željne sportskih aktivnosti tu su konjičke i biciklističke staze, a za organizaciju turizma u općini brine TZ Savsko - sutlanska dolina i brigi.</s><s>Izabrana destinacija dakle nudi pregršt atrakcija i raznoliku ponudu.</s><s>Brdovec, Marija Gorica i Dubravica mogu se pohvaliti sa dosta sličnom ponudom, dok je ponuda grada više urbanizirana, no upravo zbog toga se savršeno međusobno nadopunjuju.</s><s>Ponudu cijele destinacije čini netaknuta priroda, bogata kulturna baština i povijest, različite sportske i rekreacijske mogućnosti, manifestacije koje su tematski dosta slične, no sadržajno ipak jako različite.</s><s>Ukupno je na destinaciji 17 smještajnih objekata sa 262 smještajna kapaciteta.</s><s>Objekti su različite kategorizacije, pa tako u ponudi imaju kuće za odmor, prenoćišta, apartmane kao i villu.</s><s>Što se tiče gastronomije, osim pregršt lokalnih proizvođača, na destinaciji se nalazi 18 prehrambeno ugostiteljskih objekata, također različite kategorizacije i ponude.</s><s>Za turizam na području cjelokupne destinacije djeluju dvije turističke zajednice, a to su TZ Zaprešić i TZ Savsko - sutlanska dolina i brigi.</s><s>U TZ Zaprešić zaposleno je 3 ljudi, dok je u TZ Savsko-sutlanska dolina i brigi zaposlena samo 1 osoba, odnosno direktor.</s><s>Glavni zadaci turističkih zajednica na tom području su stvaranje i promicanje identiteta i ugleda turizma na destinaciji, planiranje i provedba zajedničke strategije, predlaganje i izvedba promidžbenih aktivnosti od zajedničkog interesa za sve subjekte u turizmu, te podizanje razine kvalitete cjelokupne turističke ponude.</s>
<s>4.3 Analiza turističke potražnje grada Zaprešića i njegove okolice U sljedećih nekoliko tabela prikazani su turistički dolasci i noćenja u 2019. godini za svaku općinu posebno, a na kraju smo izračunali i za cjelokupnu destinaciju zajedno.</s><s>U tabeli 7 prikazan je broj turističkih dolazaka i noćenja u 2019. godini za grad Zaprešić, za svaki mjesec zasebno.</s><s>Ukupno je bilo 6.355 dolazaka, od toga 4.277 stranih, a 2.078 domaćih, te 11.202 noćenja.</s><s>Najviše je turističkih dolazaka u ljetnim mjesecima, od 5. do 10. mjeseca, dok je najmanje dolazaka u zimskim mjesecima.</s><s>Isto takvo stanje je i sa brojem noćenja.</s><s>Dakle, u Zaprešiću je vidljiva sezonalnost.</s><s>Tabela 7: Broj turističkih dolazaka i noćenja u gradu Zaprešiću za 2019. godinu Dolasci</s>
<s>Noćenja 784 869 784 854 1143 1269 1321 1103 958 932 551 634 Izvor: Državni zavod za statistiku Republike Hrvatske, 2020 U tabeli 8 vidimo broj turističkih dolazaka i noćenja u općini Brdovec za 2019. godinu.</s><s>Ukupno je bilo 499 turističkih dolazaka, od toga stranih 160, domaćih 339, te 1.366 noćenja.</s><s>Najveći broj dolazaka i noćenja u Brdovcu primijećen je u srpnju, dok je najmanji broj u siječnju i veljači.</s>
<s>Izvor: Hrvatska Turistička zajednica, 2020 U tabeli 9 vidimo broj turističkih dolazaka i noćenja u općini Dubravica za 2019. godinu.</s><s>Ukupno je bilo 40 turističkih dolazaka, od toga stranih 28, a domaćih 12, te 410 noćenja.</s><s>U Dubravici nije bilo turista u siječnju, ožujku, travnju, listopadu te studenom, no zato su u lipnju, srpnju i kolovozu dolasci i noćenja doživjeli procvat.</s><s>Tabela 9: Broj turističkih dolazaka i noćenja u općini Dubravica za 2019. godinu Dolasci</s>
<s>Izvor: Hrvatska Turistička zajednica, 2020 U tabeli 10 vidimo broj turističkih dolazaka i noćenja u općini Marija Gorica za 2019. godinu.</s><s>Ukupno je bilo 169 turističkih dolazaka, od toga stranih 73, a domaćih 96, te 740 noćenja.</s><s>Marija Gorica najviše turističkih dolazaka i noćenja ostvarila je u srpnju i kolovozu, dok je najmanje dolazaka bilo u travnju, a najmanje noćenja u veljači.</s><s>Tabela 10: Broj turističkih dolazaka i noćenja u općini Marija Gorica za 2019. godinu Dolasci</s>
<s>Izvor: Hrvatska Turistička zajednica, 2020 Ukupno je, u 2019. godini, na cijeloj izabranoj destinaciji bilo 7.043 turističkih dolazaka te 13.718 noćenja.</s><s>Na području je sveukupno bilo 4.538 stranih turističkih dolazaka te 2.525 domaćih.</s><s>Najviše je naravno, Hrvatskih turističkih dolazaka, no što se tiče stranih dolazaka, najviše ih dolazi iz Slovenije, Njemačke, Austrije, Srbije te Bosne i Hercegovine.</s>
<s>4.4 Analiza SPPEKET okruženja destinacije Globalno okruženje uključuje čimbenike kao što su:  ekonomski (gospodarski uvjeti, gospodarski razvoj, dohodak per capita,  političko-pravni (politička nestabilnost, politički rizici, zaokret u politici, terorizam, kriminal, zakonska ograničenja),  sociokulturni (demografija, klasne razlike, religija, stavovi, obrazovanje i kultura, individualizam i kolektivizam, izbjegavanje nesigurnosti itd.),  tehnološki trendovi (razvoj informacijske i komunikacijske tehnologije) i  ekološki (zagađenje, klimatske promjene, prirodne katastrofe itd.).</s><s>Globalno okruženje, a naročito gospodarski razvoj (naročito razvoj transporta, trgovine, telekomunikacija i putovanja), politička stabilnost, terorizam, demografske karakteristike, tehnološki i ekološki trendovi imaju izniman utjecaj na poslovanje Na državnoj razini potrebno je uskladiti društveno (socijalno), političko, pravno, ekonomsko, kulturno, ekološko i tehnološko (SPPEKET) okruženje, jer samo koordinacija svih podvrsta okoliša može donijeti sinergističke učinke za: učinkovitu provedbu zaštite prirode te zadovoljstvo lokalnog stanovništva u lokalnim zajednicama i uz to lokalni, regionalni i nacionalni razvoj koji inovativnim poduzetničkim idejama dovodi do prepoznavanja destinacije te poziva ljude da posjete krajolik, iskuse prirodu i tradicije ljudi koji žive u ruralnom naselju, što im osigurava kvalitetu življenja i ekonomskog postojanja (Lešnik Štuhec, 2011).</s><s>Napravili smo analizu SPPEKET okruženja na području Zaprešića i okolne tri općine.</s><s>1. Socijalno (društveno) okruženje – grad Zaprešić je najgušće naseljen grad na području Zagrebačke županije, što potvrđuje činjenicu da se brzi rast broja stanovnika i povećanja broja mlađe populacije događa u gradovima u razvoju.</s><s>Što zatim ima implikacije na turizam, jer je pretpostavka da većinu kupaca turističkih proizvoda i usluga čina aktivne i mlade osobe.</s><s>S druge strane dolazi do depopulacije sela u općinama Brdovec, Marija Gorica i Dubravica, pa se tako tamo nastoji razviti seoski turizam s ciljem povratka stanovništva i zaposlenosti.</s><s>Na području grada Zaprešića nalaze se 4 vrtića, 2 osnovne škole, 1 srednja škola te 1 visokoučilište, dok su u općinama Brdovec, Marija Gorica i Dubravica u svakoj po 1 vrtić i 1 osnovna škola.</s><s>Na području Zaprešića postoji Pučko otvoreno učilište Zaprešić koje je ustanova Grada Zaprešića za kulturu i obrazovanje.</s><s>Lokalno stanovništvo je među obrazovanijim u županiji, s čime se održava ravnoteža u zajednici, pospješuju pozitivni rezultati i smanjuje štetno djelovanje turizma na lokalnu zajednicu (Regionalna razvojna agencija Zagrebačke županije d.o.o. i Grad Zaprešić, 2015; Blažević, 2007).</s><s>2. Političko i pravno okruženje – za turizam grada Zaprešića odgovorna je Turistička zajednica Zaprešić koja ima ujedno i ulogu Destinacijske menadžment organizacije te vodi Turistički – informativni centar.</s><s>Za turizam općina Brdovec, Marija Gorica i Dubravica odgovorna je Turistička zajednica Savsko – sutlanska dolina i brigi.</s><s>Kretanje prema tržišnom gospodarstvu i smanjenju državnog proračuna stvara snažan pritisak za privatizaciju i deregulaciju turističkih objekata i usluga.</s><s>Stvarnost je obilježena recesijom i štednjom stoga brojni programi i inicijative u turizmu nisu podržani od strane državnih institucija.</s><s>Turizam je jedna od gospodarskih djelatnosti koje se suočavaju sa smanjivanjem državnih subvencija, smanjivanjem količine propisa i prijenosom odgovornosti za upravljanje na privatni sektor.</s><s>Usprkos nedavnom napretku, mjera u kojoj država prepoznaje turizam i njegovo značenje za društvenoekonomski razvoj i blagostanje regija još je daleko od zadovoljavajuće.</s><s>Trend koji je vezan uz političke čimbenike je i napredak demokracije što dovodi do pojave potrebe za usklađivanjem turističkog razvoja i planiranja sa željama lokalnog stanovništva.</s><s>Turizmu se pripisuje i povećana razina kriminala, posebice u vrijeme većih manifestacija na području grada Zaprešića (Regionalna razvojna agencija Zagrebačke županije d.o.o. i Grad Zaprešić, 2015; Stylidis, Terzidou i Terzidis, 2007).</s>
<s>3. Ekonomsko okruženje – financiranje poduzetništva i stanovništva u gradu Zaprešiću obavlja se putem: programa kreditiranja poslovnih banaka o programa kreditiranje Hrvatske banke za obnovu i razvitak (HBOR-a), programa poticanja poduzetništva koje provode razna ministarstva i jedinice lokalne samouprave u suradnji s županijom U gradu Zaprešiću postoji dovoljan broj poslovnica i bankomata, te je svima dostupna kvalitetna i brza bankarska usluga.</s><s>Uz obrtništvo, gospodarsku osnovu grada Zaprešića čine: industrija keramike, kemijskih i kovinskih proizvoda te proizvodnja tehničkog plina.</s><s>Prema podacima Porezne uprave Zaprešić na dan 31. 12. 2014. broj radno aktivnog stanovništva iznosi 19.325 stanovnika.</s><s>Stopa nezaposlenosti prema tim podacima, iznosio je 5,77 %, što je s obzirom na trend u RH, na zadovoljavajućoj odnosno niskoj razini.</s><s>U omjeru nezaposlenosti muškarci su zastupljeni sa 51 %, a žene sa 49 %.</s><s>Za turizam na području cjelokupne destinacije djeluju dvije turističke zajednice, a to su TZ Zaprešić i TZ Savsko - sutlanska dolina i brigi.</s><s>U TZ Zaprešić zaposleno je 3 ljudi, dok je u TZ Savsko – sutlanska dolina i brigi zaposlena samo 1 osoba, odnosno direktor.</s><s>Prihode i rashode, odnosno godišnji proračun usvaja gradsko vijeće grada Zaprešića.</s><s>Proračun je akt grada ili općine kojim se procjenjuju njezini prihodi i primici te utvrđuju njezini rashodi i izdaci za jednu godinu.</s><s>Proračun donosi Gradsko vijeće prije početka sljedeće kalendarske godine, a ukoliko ne donese proračun, mora donijeti odluku o privremenom financiranju za razdoblje od tri mjeseca.</s><s>Sve pokretne i nepokretne stvari te imovinska prava koja pripadaju Gradu čine njegovu imovinu.</s><s>Za izvršenje godišnjeg proračuna odgovorno je Gradsko vijeće dok je nalogodavac za izvršenje proračuna u cjelini gradonačelnik (Regionalna razvojna agencija Zagrebačke županije d.o.o. i Grad Zaprešić, 2015).</s><s>4. Kulturno okruženje – brojne manifestacije: Vincekovo, Lampionovo, Uskršnje zekanje, Kristova muka, Roštiljada na Praznik rada, Dani Jelačića, Međunarodna izložba minijatura, Županijska izložba cvijeća, Smotra folklora u Hruševcu Kupljenskom, Susret pjevačkih zborova i malih vokalnih sastava Zagrebačke županije, Dan plemstva i Jelačić bal, Ljeto u Zaprešiću - sportska natjecanja, koncerti, igraonice, radionice, ljetno kino Zaprešićke žetvene svečanosti, događanje uz međunarodnu smotru folklora, Rujanfest, Međunarodni gospodarski sajam, Martinje u zaprešićkom kraju, Tradicionalna Berba, Vino u brdovečkoj čaši, Dani Dubravice, Dani Brdovca, Dani Marije Gorice, Štruklijada, Kotlovinijada, Gastro – eko – etno.</s><s>Na području grada Zaprešića djeluju mnogobrojne udruge građana od kojih izdvajamo samo neke društveno kulturne udruge:</s>
<s>Razvoj turizma najčešće je u suprotnosti sa zaštitom autohtonog, jer podrazumijeva modernizaciju, urbanizaciju i promjenu kulture.</s><s>Conlin i Baum (1995) ističu fenomen prema kojem kultura lokalnog stanovništva poprima sve veću sličnost sa kulturom svojih posjetitelja.</s><s>Kao posljedica, smanjuje se važnost vlastite kulture i običaja, a komercijalizacija povijesti i kulturne tradicije neizostavna je posljedica. (Regionalna razvojna agencija Zagrebačke županije 5. Ekološko okruženje – područje grada Zaprešića i njegove okolice, ulaže velik novac u održavanje čistoće voda.</s><s>Zaštita voda provodi se na temelju Zakona o vodama i niza ostalih propisa iz područja zaštite voda od onečišćenja, na temelju Zakona o vodama i posebnih propisa određena su zaštićena područja na kojima je, s ciljem zaštite voda i vodnog okoliša, potrebno provesti dodatne mjere zaštita voda.</s><s>Vrijednosti koncentracija pokazatelja kakvoće voda u potocima upućuju na dobro stanje u pogledu sadržaja kisika u vodi.</s><s>Prema prikazanim vrijednostima, koncentracije BPK5, amonija i ukupnog fosfora pripadaju u II. vrstu kakvoće voda.</s><s>Većina zemljišnih površina nema ograničenja za poljoprivredu prema zakonskim propisima za konvencionalni uzgoj, a znatan dio ni prema kriterijima za ekološki uzgoj.</s><s>Kakvoća zraka u Zaprešiću i okolici relativno je dobra.</s><s>Ne postoje značajniji stacionarni onečišćivači na području (riječ je o relativno slabo naseljenom prostoru, uglavnom ruralnom, s velikim udjelom površine pokrivene šumom).</s><s>Zaprešić ima svoje odlagalište otpada.</s><s>Na području, točnije u Dubravici se nalazi zaštićeno prirodno područje, odnosno Botanički posebni rezervat – Cret.</s><s>Stanište zaštićene i rijetke biljke mesožderke (rosike). (Regionalna razvojna agencija Zagrebačke županije d.o.o. i Grad Zaprešić, 2015).</s>
<s>6. Tehnološko okruženje – mrežu telekomunikacija na području obuhvata gradskog urbanog područja grada Zaprešića danas čine: digitalni sustav komunikacije, spojni optički kabeli, digitalni sustav prijenosa i pretplatničke TK mreže.</s><s>Poštanski promet u Zaprešiću obavlja se preko poštanskog centra u Zaprešiću sa dostavnom službom u pojedina naselja.</s><s>Sustav pošta i telekomunikacija grada Zaprešića povezan je i sa širim područjem preko glavnog poštanskog centra u Zagrebu te tandem tranzitne i međunarodne centrale u Zagrebu.</s><s>Komunikacijske i infrastrukturne čimbenike čini sva infrastruktura koja omogućuje turistima putovanje, smještaj i obilazak turističkih atrakcija.</s><s>U domeni odnosa turizma i prometa fokus se nalazi u povećanoj potražnji za boljom infrastrukturom turističkog prijevoza.</s><s>Pod time se podrazumijeva izgradnja cestovnih prometnica najsuvremenijeg tipa (Regionalna razvojna agencija Zagrebačke županije d.o.o. i Grad Zaprešić, 2015).</s><s>4.5 SWOT analiza turističke ponude i potražnje grada Zaprešića i njegove okolice</s>
<s>U tabeli 11 nalaze se snage i slabosti, a u tabeli 12 prilike i prijetnje turističke ponude i potražnje grada Zaprešića i njegove okolice.</s><s>Tabelu smo pripremili s obzirom na prethodno obavljeno istraživanje i uzimajući u obzir sve podatke koje smo pronašli u literaturi i izvorima.</s>
<s>- nedovoljna suradnja dionika u turizmu, - loša promocija destinacije, samim time i neinformiranost turista,</s>
<s>Izvor: pripremljeno po Turistička zajednica Zaprešić, b. d.; Turistička zajednica Savsko – sutlanska dolina i Ključni faktori uspjeha shodno SWOT analizi su: blizina Zagreba: iako sve kontinentalne županije ''računaju'' na Zagreb kao najveće emitivno domaće tržište, Zagrebačka županija taj faktor potražnje može najjednostavnije valorizirati.</s><s>Tradicija i kultura: bogata ponuda prilagođena trendovima.</s><s>Bogat i zanimljiv ruralni prostor: zanimljiv i zelen ruralni prostor bogatog nasljeđa kulture života i rada temelj su za osmišljavanje turističkih doživljaja i itinerara za sve ciljne skupine, a posebice za ciljnu skupinu obitelji s djecom.</s><s>Uz to, TZ Zaprešić i TZ Savsko - sutlanska dolina i brigi djeluju na destinaciji kao vodeće organizacije za oblikovanje, koordinaciju te vođenje turističkih aktivnosti.</s><s>5 KVALITATIVNO ISTRAŽIVANJE</s>
<s>Razlika između kvalitativnog i kvantitativnog pristupa nije samo, kako se to obično misli, u korištenju ili nekorištenju brojčanih podataka i statističkih postupka obrade rezultata.</s><s>Radi se o potpuno drugačijoj filozofiji u pristupu istraživanju pedagoških pojava.</s><s>Patton (1990) navodi slijedeće karakteristike kvalitativnog istraživanja:  Naturalistički pristup: izučava se stvarnost onakva kakva je i zagovara otvorenost za novo i neočekivano.</s>
<s> Induktivni pristup: polazi se od istraživačkih pitanja radije nego od deduktivno postavljenih hipoteza.</s><s>Na taj način ostajemo otvoreni za sve vrste mogućih odgovora i za potpuno nove i neplanirane vrste podataka.  Holistička perspektiva: izučava se odgojno-obrazovni proces kao cjelovit fenomen u svoj njegovoj složenosti, a ne izdvajaju se samo neki dijelovi i ne svodi na linearni uzročno posljedični odnos.  Kvalitativni podaci: prikupljaju se detaljni opisi, nastoji ući u srž problema, te direktno citirati autentično osobno viđenje i iskustvo ispitanika.  Osobni kontakt i uvid u problem: istraživač mora biti u direktnom osobnom kontaktu s ljudima i situacijama koje istražuje.</s><s>Istraživačevo osobno iskustvo i uvid smatraju se važnim aspektom ovog pristupa.  Dinamičnost: naglasak je na procesu i na stalne promjene koje se događaju na individualnom ili općem planu.</s>
<s> Orijentacija na pojedinačne slučajeve: svaki pojedinačni slučaj uzima se kao jedinstven i poseban.</s><s>Kad se vrši analiza većeg broja slučajeva uvijek se zadržava ovo uvažavanje pojedinačnog.</s>
<s> Empatička neutralnost: potpuna objektivnost smatra se nemogućom i njoj se ne teži.</s><s>Istraživač uključuje svoja osobna iskustva i empatički uvid kao relevantne podatke.</s>
<s>Odabiranje uzorka može se vršiti na više načina, ali za kvalitativni pristup sugerira se takozvani ciljani uzorak.</s><s>Radi se u pravilu o manjim uzorcima, ali o informantima koji mogu dati najpouzdanije podatke.</s><s>"Ne postoje pravila o veličini uzorka u kvalitativnom istraživanju.</s><s>Veličina uzorka ovisi o tome što želimo saznati, što je namjera istraživanja, što je osnovno, što može biti korisno, te što se realno može učiniti u okviru raspoloživog vremena i sredstava." (Patton, 1990).</s>
<s>Vodili smo se upravo time da odaberemo manji uzorak (5 ispitanika), ali da to budu osobe koje nam mogu dati najpouzdanije podatke.</s><s>Pa smo tako odabrali odgovorne osobe za područja koja istražujemo.</s><s>Osobe koje se svakodnevno susreću sa terminima i podacima koji će nam pomoći u pronalasku integriranog proizvoda za odabranu ciljnu skupinu.</s><s>Osobe koje smo intervjuirali su načelnik općine Dubravica Marin Štritof, načelnica općine Marija Gorica Marica Jančić, pročelnica općine Brdovec Maja Coner, gradonačelnik grada Zaprešića Željko Turk i direktor turističke zajednice Savko sutlanske doline i brigi Vladimir Šinko.</s><s>5.2 Izvođenje intervjua</s>
<s>Jedan od najefikasnijih načina za razumijevanje razloga koji čine pozadinu problema je produbljena analiza.</s><s>Produbljeni intervju je tehnika kvalitativnog istraživanja koja predstavlja razgovor između dvije osobe, sa ciljem dubljih saznanja o ljudskim mislima, osjećajima i ponašanjima.</s><s>Ovakva vrsta intervjua često je nestrukturirana ili polustrukturirana, te stoga dopušta osobi koja vodi intervju da potakne intervjuiranog Polustrukturirani intervju zadržava donekle prirodnu i nenamještenu atmosferu, ali je ipak sam intervju vođen od strane istraživača.</s><s>Vođenje je vrlo fleksibilno i ispitivač će se ubacivati u razgovor samo kad želi razgovor usmjeriti na probleme o kojima nije bilo govora.</s><s>Za polustrukturirani intervju ispitivač ima osnovne natuknice u kojima su naznačene osnovne teme o kojima će se voditi razgovor (Bognar, 2000).</s><s>Unaprijed smo pripremili upitnike po kojima smo se vodili tokom intervjua, no često su ispitanici i sami pokrenuli određenu temu.</s><s>Dakle, pitanja su pripremljena unaprijed, ali dozvolili smo da sugovornik skrene s teme i produbi dio koji najbolje zna.</s><s>Svi se intervjui nalaze u prilozima 1, 2, 3, 4 i 5. Intervjue smo izveli u razdoblju od 14. 7. -21.</s><s>U svim smo intervjuima imali između 17 i 20 pitanja, ovisno o tijeku razgovora.</s><s>Pitanja pokrivaju sva područja koja su nam potrebna za izradu integrirano turističkoj proizvoda.</s><s>Pa je tako prvo pitanje vezano za turističke atrakcije i broj turističkih dolazaka, zatim za omjer cijene i kvalitete, promociju, distribuciju, manifestacije, održivi turizam i njegov razvoj, segment gostiju te ciljanu skupinu, smještajne kapacitete, integraciju unutar općine, odnosno grada te onu sa okolnim područjima i na kraju pitanje o novčanim sredstvima sa kojima raspolažu.</s><s>U svakom smo intervjuu pitali još pokoje osobno pitanje, ovisno o osobi koju smo intervjuirali.</s><s>Svi se intervjui nalaze u prilozima.</s>
<s>Prvi je intervju (Prilog 1) izveden uz pomoć Marina Štritofa, načelnika općine Dubravice.</s><s>Rekao je kako se u posljednjih 5 godina, od kako je on načelnik jako puno učinilo za općinu, izgradnja ceste, rasvjete, zgrada ambulante i ljekarne itd., no započela je sa radom i jedna te ujedno i jedina kuća za odmor na području općine.</s><s>To je uvelike utjecalo na turizam na području koji nije previše razvijen.</s><s>Međutim veći broj turista privlače manifestacije, a trenutno su u izradi i brojni novi projekti: konjičke i biciklističke staze uz rijeku Sutlu, rekonstrukcija župnog dvora te rekonstrukcija pruge.</s><s>Kaže da je omjer cijena i kvalitete turističkih proizvoda dobro prilagođen, da se promoviraju kroz lokalne medije te društvene mreže, a TZ Savsko – sutlanska dolina i brigi i TZ Zagrebačke županije puno pripomažu i odgovorne su za promociju, distribuciju i organizaciju turističkih aktivnosti i proizvoda na području.</s><s>Predlaže kao ciljnu skupinu djecu, ponajprije skupine školaraca.</s><s>Kaže kako je najprije potrebno urediti infrastrukturu i gospodarstvo te se pobrinuti za zadovoljstvo stanovništva.</s><s>Svaki projekt koji započinju, najprije mora odgovarati standardima i normama određenim u Ministarstvu.</s><s>Te norme i standardi uključuju i odredbe koje potiču razvoj održivog turizma.</s><s>Za kraj je rekao kako je Dubravica zajedno sa Brdovcem i Marijom Goricom osnovala TZ prije 9 godina i tako se povezala sa njima te da su poduzetnici u općini međusobno povezani te da je integracija ključ uspjeha.</s><s>U drugom intervjuu (Prilog 2) razgovarali smo s Maricom Jančić, načelnicom općine Marija Gorica.</s><s>Ponosna je na to što su kao tako mala općina, učinili jako puno i što se iz godine u godinu trude pratiti svjetske trendove te su uspješni u tome.</s><s>Kaže kako je i sama priroda i okoliš u kojem se nalaze nešto što privlači posjetitelje, posebice one iz grada.</s><s>Građevine, povijest i kulturna baština specifični za općinu, zajedno čine nevjerojatnu priču koja zaintrigira svakog posjetitelja.</s><s>Rodna kuća Ante Kovačića primjer je tradicijskog graditeljstva s kraja 19. stoljeća, karakterističnog za marijagorički kraj, te ima iznimnu graditeljsku, etnografsku i kulturološku vrijednost.</s><s>Ove je godine primijećen pad turizma, vjerojatno zbog pandemije, no u općini i dalje ulažu u rekonstrukciju tradicijskih objekata i pripremaju ih za boravak manjeg broja posjetitelja.</s><s>Općina se promovira kroz društvene mreže, internetske portale, lokalne novine i televiziju te smatra kako su digitalni mediji megatrend danas.</s><s>2011 godine općina Marija Gorica je osnovala TZ sa Brdovcem i Dubravicom i kaže kako ne bi mogli bez pomoći turističke zajednice.</s><s>Općina organizira ''Ljeto u Mariji Gorici'', edukativno zabavni program za osnovnoškolce, uz to se organiziraju i druge manifestacije koje njeguju tradiciju i običaje.</s><s>Slaže se da bi primjerna ciljna skupina za ovo područje bila obitelj sa djecom iz urbanog područja, željna aktivnosti u prirodi te tradicije i tradicionalne kuhinje.</s><s>Općina Marija Gorica odvojila se od Zaprešića, što se tiče turističke zajednice, no ipak ih Zagrebačka županija spaja.</s><s>Isto tako, intervjuirana kaže kako je općina premala da bi se sami upuštali u bilo kakve veće pothvate.</s><s>Potrebno je imati podršku jedni drugih i trebali bi se malo više međusobno promovirati i možda razmisliti o kakvoj budućoj suradnji.</s>
<s>Treći je intervju (Prilog 3) s pročelnicom općine Brdovec, Majom Coner.</s><s>Rekla je da je korona virus jako utjecao na razvoj općine i poremetio im planove.</s><s>Planirali su, doduše još uvijek i planiraju profiliranje općine u smjeru razvoja kontinentalnog turizma, s osnaživanjem OPG-ova i malog i srednjeg poduzetništva koji će svoju ponudu plasirati i putem turističke ponude.</s><s>U planu je i investicija za izgradnju hotela s otvorenim bazenom i nastavljamo dobru dosadašnju suradnju sa župom Brdovec u obnovi sakralnih objekata, s naglaskom na obnovi Župne crkve svetog Vida.</s><s>Promocija općine se obavlja uglavnom kroz novine, a načelnik je velikim dijelom odgovoran za promociju.</s><s>Kaže kako je TZ bila bez direktora nekoliko mjeseci, pa su oni obavljali posao promocije i distribucije koji je inače trebala obavljati TZ.</s><s>Također, sve popularnije su društvene mreže.</s><s>Iako je stanovništvo pretežito starije, pa nisu toliko tehnološki pismeni, kaže da se dosta osjećaju promjene po tom pitanju.</s><s>Što se tiče ciljne skupine gostiju, intervjuirana je rekla kako je općina orijentirana više na izletnike ili turiste koji tek prolaze kroz općinu, no kada bi se oblikovao višednevni program bilo bi to za par ili obitelj iz urbanog središta.</s><s>Od manifestacija je izdvojila tradicionalnu berbu ''Kak su brali naši stari'', a za održivost turizma kaže da su najvažniji zadovoljni stanovnici te da se trude slušati njihove želje i potrebe.</s><s>Kaže da su dionici povezani radi ostvarenja zajedničkih ciljeva i da bi izdvojila časne sestre iz Lužnice kao dobar primjer, sa Zaprešićem bi se voljeli povezati prvenstveno jer smatraju da imaju potencijala koje dobro iskorištavaju te bi im koristilo to što imaju više smještajnih kapaciteta.</s><s>Na području djeluje 6 kuća za odmor, a planira se i izgradnja hotela.</s><s>Većinom se financiraju sredstvima dobivenim od države, županije te Europske unije.</s><s>Četvrti intervju (Prilog 4) obavili smo sa gradonačelnikom grada Zaprešića, Željkom Turkom.</s><s>On je rekao da je novi direktor turističke zajednice unio inovacije i jako puno učinio za turizam grada koji se uglavnom temelji na banu Josipu Jelačiću i kompleksu Novih dvora.</s><s>Što se tiče cijena, on kaže kako je teško globalizirati grad i da cijene variraju od ponuđača, do ponuđača.</s><s>Što se tiče promocije i distribucije, u Zaprešiću su prošle godine krenuli s djelovanjem DMO i TIC koji obavljaju te poslove.</s><s>Uključili su u svoju ponudu virtualnu šetnju gradom, točnije Novim Dvorima, te suvenire koji se prodaju u TIC-u, a izrađeni su od potpuno ekološki prihvatljivog materijala te tako pridonose i očuvanju okoliša.</s><s>Kaže da Zaprešić ima zadovoljavajući komunalni standard, kvalitetan odgojno-obrazovni sustav te dobre temelje za gospodarski i turistički razvoj.</s><s>Dobro su povezani sa okolnim općinama te imaju koristi jedni od drugih.</s><s>Što se tiče ciljanog segmenta gostiju, gospodin Turk se ne bi ograničavao na samo jedan segment, već kaže kako se za svakoga može pronaći nešto.</s><s>Zaprešić raspolaže sa 205 postelja.</s><s>U siječnju ove godine, 197 postelja je bilo zakupljeno.</s><s>Nakon pojave COVID-a 19, ta brojka jedva doseže 50.</s><s>Gradonačelnik se nada da će se stanje uskoro vratiti na staro te bi tada čak bila potrebna izgradnja novih smještajnih objekata kako bi se zadovoljila potražnja.</s>
<s>Peti intervju (Prilog 5) koji je ujedno i posljednji intervju koji smo obavili, bio je izveden uz pomoć direktora TZ Savsko – sutlanska dolina i brigi, Vladimira Šinka.</s><s>On je relativno nov direktor i kaže da je bilo teško započeti s poslom nakon tolike pauze.</s><s>Zadovoljan je sa ponudom i razvojem turizma na području, no kaže kako uvijek ima mjesta za napredak.</s><s>Rekao je da je potrebno bolje se povezati sa lokalnim stanovništvom i da su manifestacije najbolji način za to.</s><s>Trenutno je u realizaciji projekt pod nazivom Ride&Bike.</s><s>Uključuje vožnju biciklima i jahanje konja kroz šumovita prostranstva, pašnjake i dolinu rijeka Sutle i Save, a sve na trasiranim stazama projekta.</s><s>Također, bit će moguće organiziranje grupnih posjeta pod vodstvom ovlaštenih voditelja za jahanje uz ponudu najma konja, e-bicikla ili po potrebi kombi prijevoza.</s><s>Vladimir Šinko smatra da su cijene dobro formirane, a o promociji i marketingu brine upravo on ispred turističke zajednice.</s><s>Trenutno su fokusirani na bicikliste i jahače kao ciljnu skupinu, no slaže se i sa odabirom naše ciljne skupine.</s><s>Nadalje, ističe kako je važno očuvanje prirodnih resursa i povezanost među dionicima.</s><s>Kaže kako se kroz projekt Ride&Bike povezuju sve tri općine i grad Zaprešić te različiti ponuđači s tog područja.</s><s>Što se tiče smještajnih objekata, raspolažu s 9 objekata, ali kaže da nedostaje i neki veći smještajni objekt poput hotela.</s><s>5.4 Zaključak kvalitativnog istraživanja U tabeli 13 nalaze se ključne riječi koje smo izvukli iz prvog intervjua s Marinom Štritofom te što one znače za nas i naš inovativni turistički proizvod.</s><s>Tako smo pripremili tabelu za svaki intervju koji smo izveli.</s><s>Tabela 13: Ključne riječi – intervju s Marinom Štritofom Ključne riječi</s>
<s>U tabeli 14 nalaze se ključne riječi iz intervjua 2, s Maricom Jančić te njihov značaj.</s><s>Tabela 14: Ključne riječi – intervju s Maricom Jančić Ključne riječi</s>
<s>U tabeli 15 se nalaze ključne riječi iz intervjua 3, s Majom Coner te njihov značaj.</s><s>Tabela 15: Ključne riječi – intervju s Majom Coner Ključne riječi</s>
<s>U tabeli 16 nalaze se ključne riječi iz intervjua s Željkom Turkom te njihov značaj.</s><s>Tabela 16: Ključne riječi – intervju s Željkom Turkom Ključne riječi</s>
<s>Novi direktor TZ, nove inovativne ideje, Zaprešić moja priča, revitalizacija Novih dvora, obnova kukuružarnika.</s>
<s>Raznolika ponuda, djeca, aktivni turisti, sportaši i rekreativci, ljubitelji dobre hrane Ciljna skupina.</s>
<s>U tabeli 17 nalaze se ključne riječi iz intervjua s Vladimirom Šinkom te njihov značaj.</s><s>Tabela 17: Ključne riječi – intervju s Vladimirom Šinkom Ključne riječi</s>
<s>Podijelit ćemo odgovore intervjuiranih u 9 skupina:  Najprivlačnije atrakcije i neiskorišteni potencijal – najčešće se spominju manifestacije, priroda i kulturna baština, uz to dodaju uključenost lokalnog stanovništva, odnosno OPG-ovaca te smještajne objekte.  Razvoj turizma i projekti u izradi – najveći i najvažniji projekt koji je u izradi na destinaciji je Ride and Bike.</s><s>To je projekt u kojem se uređuju biciklističke i konjičke staze sa uključenim odmaralištima na cijeloj destinaciji.</s><s>Uz to, obnavlja se i pruga koja također prolazi kroz cijelu destinaciju.  Marketing i promocija – veliki se značaj pridaje digitalnim medijima, odnosno društvenim mrežama kao glavnom alatu promocije i distribucije.</s><s>Na području djeluju lokalne novine i televizija.  Ciljna skupina – obitelji s djecom, naglasak na djecu.</s><s>Ponegdje se još spominju i biciklisti te jahači i jednodnevni izletnici.  Manifestacije –istaknute su kao najprivlačnije atrakcije na destinaciji.</s><s>Općine Brdovec, Mariju Goricu i Dubravicu povezuje manifestacija tradicionalne berbe koja posebno izražava tradiciju i običaje kraja.  Održivi turizam – intervjuirani su izdvojili različite akcije za razvoj održivog turizma kao što su očuvanje prirodnog okoliša, prilagodba trendovima, očuvanje prirodnih i izgrađenih aktivnosti, pametni suveniri od eco–friendly materijala, ekonomski učinkovit sustav sakupljanja otpada, ulaganje u komunalnu infrastrukturu, prirodni rezervat te najbitnije zadovoljstvo lokalnog stanovništva.</s>
<s> Povezanost – kada bi se ponuđači udružili, stvorio bi se bolji i kvalitetniji proizvod, a naglašavaju i kako bi bilo korisno povezati Zaprešić sa Brdovcem, Marijom Goricom i Dubravicom.</s>
<s> Novčana sredstva – veliku ulogu pri financiranju turizma i turističkih projekata na destinaciji igra EU, no pomažu i država te Zagrebačka županija.</s><s>5.5 Odgovori na istraživačka pitanja</s>
<s>Istraživačko pitanje 1: Postoji li te gdje se krije potencijal za razvoj ruralnog i održivog turizma na području grada Zaprešića i njegove okolice?</s><s>Najveći potencijali ruralnog turizma kriju se u neiskorištenoj prirodi, zaštićenom području u općini Dubravici, koje krije endemsku biljku mesožderku, brojne mogućnosti za aktivan odmor u prirodi – jahanje, golf, biciklizam, šetnju.</s><s>Na području djeluju brojni lokalni proizvođači i OPG-ovi koji nude posjetiteljima domaće proizvode.</s><s>Da bi se razvio održivi turizam najprije je potrebno stvoriti dobre uvjete života za lokalno stanovništvo, te samim time povećali njihovo zadovoljstvo.</s><s>Na području grada Zaprešića i njegove okolice vodi se briga o onečišćenju zraka, voda i tla, a započeli su i sa proizvodnjom potpuno prirodnih i ekološki prihvatljivih suvenira.</s><s>Iako je TZ Zaprešić krenula sa djelovanjem kao DMO, potrebna bi bila integracija sa TZ Savsko – sutlanska dolina i brigi kako bi se vodio sveobuhvatni održivi razvoj na odabranoj destinaciji.</s><s>Svakako je potrebno postaviti kvalitetnu DMO kao vodstvo za destinaciju kako bi se tom destinacijom upravljalo na kvalitetan način.</s><s>Istraživačko pitanje 2: Za koju bi ciljnu skupinu turista trebalo prilagoditi turističku ponudu grada Zaprešića i njegove okolice?</s><s>Specifična ciljna skupina za ruralna područja su obitelji s djecom iz urbanog područja.</s><s>Pa bi tako trebalo prilagoditi turističku ponudu grada Zaprešića i njegove okolice upravo obitelji s djecom između 7 i 10 godina.</s><s>Oni dolaze iz urbanog područja.</s><s>Došli su na destinaciju vlakom i jako su ekološki osviješteni.</s><s>Primarni im je motiv da se djeca dobro zabave te dožive nešto što ne bi mogli kod kuće.</s><s>Uz to, žele provesti što više vremena zajedno, u prirodi i biti što je više moguće aktivni.</s><s>Na putovanju očekuju osjećaj slobode, bezbrižnost te ugodne cijene.</s><s>Ne putuju često, no kad se odluče na putovanje, žele da im ono ostane dugo u pamćenju, pa je zato bitno da odnesu kući poneki suvenir.</s><s>Putovanje organiziraju 6 mjeseci unaprijed a kao izbor informacija koriste internet.</s><s>Jako im puno znače dobre preporuke drugih ljudi i rijetko kad se vraćaju na istu turističku destinaciju.</s>
<s>Istraživačko pitanje 3: Koje bi sve komponente marketinškog miksa trebalo koristiti kako bismo stvorili uspješni, inovativni, integrirani turistički proizvod na odabranom području?</s>
<s>Proizvod bi trebao uključivati što je više moguće aktivnosti za djecu, konkretno na primjeru odabrane destinacije to su jahanje, vožnja bicikla, kupanje u bazenu, šetnja šumom i uz jezero i različite radionice, omjer cijene i kvalitete bi trebao biti dobar, a promociju i distribuciji bi provodile TZ Zaprešić i TZ Savsko – sutlanska dolina i brigi.</s><s>Promotivni materijal činili bi plakati i letci te materijal na internetu i društvenim mrežama poput privlačnih fotografija i promocijskih videa.</s><s>Zbog prilagodbe ciljnoj skupini, potrebno je objaviti promocijske materijale u časopisima koje čitaju mame.</s><s>Stoga je plan pozvati novinare na studijsko putovanje da upoznaju odredište i pišu o njemu u ciljanim obiteljskim časopisima.</s><s>Osim toga, filmski turizam može učiniti jako puno za određenu destinaciju pa bi u promocijski plan trebalo biti uključeno i snimanje obiteljskog filma na području odabrane destinacije.</s><s>Za uspješan turistički proizvod potrebna je integracija svih dionika na području, kako pružatelja usluga tako i lokalnog stanovništva.</s><s>U program je potrebno uključiti što je više moguće lokalnih proizvođača i njihovih lokalnih proizvoda.</s><s>Kako bi takav turizam potrajao i ne iskorištavao bespotrebno resurse, potrebno je da sve bude ekološki prihvatljivo, materijali koji se koriste na radionicama i u poklonima te prijevozna sredstva koja ne onečišćuju okoliš.</s><s>Upravo zbog izabrane ciljne skupine, potrebno je da je kadar osposobljen, da se djeci pružaju mogućnosti da nauče nešto novo i isprobaju nove stvari, a da se roditelji bez brige opuste i odmore.</s><s>Program bi trebao biti vođen, a vodič licenciran sa svim potrebnim znanjima.</s><s>Sadržaj i tehnologija provedbe programa moraju se zapisati i, ukoliko je to moguće, provoditi se uvijek na isti način.</s><s>Također, kroz cijelu destinaciju valja postaviti jednake oznake, i table, sav materijal bi trebao biti označen jedinstvenim oznakama, a sav kadar osposobljen i pripremljen za rad na jedinstvenim usavršavanjima pripremljenim samo za njih i za unaprijed definiran program.</s><s>Kako bi zaista program bio jedinstven i autentičan, turisti moraju biti uključeni u njega svim osjetilima, a na kraju moraju ponijeti kući i nešto materijalno kao i prekrasne uspomene.</s>
<s>U ovom ćemo poglavlju proći sve smjernice za oblikovanje integriranog turističkog proizvoda ruralne destinacije grada Zaprešića i njegove okolice za ciljnu skupinu obitelji sa djecom između 7 i 10 godina starosti.</s><s>Odabrana ciljna skupina očekuje u programu zabavu za djecu, da čine nešto što ne mogu kod kuće te provedu slobodno vrijeme opušteno i u prirodi.</s><s>Koristit ćemo se marketinškim miksom te po njemu oblikovati integrirani turistički proizvod.</s><s>Vodeće organizacije za izvođenje programa bile bi Turistička zajednica grada Zaprešića zadužena za područje grada Zaprešića i Turistička zajednica Savsko – sutlanska dolina i brigi, zadužena za općine Brdovec, Mariju Goricu i Brdovec.</s><s>TZ bi obavljale poslove DMO-a, dakle upravljanje i koordiniranje aktivnostima na destinaciji, strateško planiranje održivog razvoja te istraživanje, razvoj proizvoda, upravljanje posjetima, marketingom i promocijom, partnerstvima i team buildingom, odnosima i uključenošću zajednice te drugih dionika u cjelokupan program.</s><s>6.1 Proizvod</s>
<s>Za izradu turističkog proizvoda za obitelji s djecom destinacija bi trebala nuditi različite prirodne, kulturne i povijesne, rekreacijske, smještajne i prehrambene objekte te manifestacije.</s><s>Potrebno je potom izvući najzanimljiviju ponudu za djecu i pripremiti turistički proizvod prilagođen njima, a roditeljima priuštiti ugodan i bezbrižan odmor.</s><s>Podijeliti ćemo po lokacijama što se sve može uključiti te je to prikazano u tabeli 18.</s><s>Tabela 18: Ponuda koja se može uključiti u proizvod podijeljena po lokacijama Ponuda</s>
<s>Programi su prilagođeni obiteljima s djecom, točnije uključuju puno aktivnosti koje će biti zanimljive djeci te se pri svakom elementu ponude može pronaći nešto zanimljivo upravo njima.</s><s>U program su uključene prirodne i kulturne ljepote: Jezero Zajarki, Dvorac Lužnica, Kompleks Jelačićevih novih dvora, Muzej Brdovec, kapelica, crkva i osnovna škola u Mariji Gorici, šuma Dubrava i Cret, rodna kuća Pavla Štoosa i njegov kip u Dubravici, zatim aktivnosti i radionice u kojima će sudjelovati: šetnja, jahanje, izrada tradicionalnog nakita, igranje golfa, masaža, vožnja bicikla te lokalna gastronomija: Golf tereni Zaprešić - ručak, restoran Jezera – ručak, OPG Filipčić – sok od aronije na poklon, OPG Mažar – povrće za doručak, Pekara Dubravica – peciva za doručak, restoran Stara preša – večera, Pčelarstvo Modran – med na poklon i doručak, Ladanjski raj – večera, OPG Mario Pušić – vino na poklon, OPG Baršić – dimljeni sir na poklon i doručak te Vugrinec d.o.o – suhomesnati proizvodi za doručak.</s><s>Promotivni materijal činili bi plakati i letci te materijal na internetu i društvenim mrežama poput privlačnih fotografija i promocijskih videa.</s><s>Zbog prilagodbe ciljnoj skupini, potrebno je objaviti promocijske materijale u časopisima koje čitaju mame.</s><s>Stoga je plan pozvati novinare na studijsko putovanje da upoznaju odredište i pišu o njemu u ciljanim obiteljskim časopisima.</s><s>Osim toga, filmski turizam može učiniti jako puno za određenu destinaciju pa bi u promocijski plan moralo biti uključeno i snimanje obiteljskog filma na području odabrane destinacije.</s><s>Za uspješan turistički proizvod potrebna je integracija svih dionika na području, kako pružatelja usluga tako i lokalnog stanovništva.</s><s>U program je potrebno uključiti što je više moguće lokalnih proizvođača i njihovih lokalnih proizvoda.</s><s>Kako bi takav turizam potrajao i ne iskorištavao bespotrebno resurse, potrebno je da sve bude ekološki prihvatljivo, materijali koji se koriste na radionicama i u poklonima te prijevozna sredstva koja ne onečišćuju okoliš.</s><s>Upravo zbog izabrane ciljne skupine, potrebno je da je kadar osposobljen, da se djeci pružaju mogućnosti da nauče nešto novo i isprobaju nove stvari, a da se roditelji bez brige opuste i odmore.</s><s>Program bi trebao biti vođen, a vodič licenciran sa svim potrebnim znanjima.</s><s>Sadržaj i tehnologija provedbe programa moraju se zapisati i, ukoliko je to moguće, provoditi se uvijek na isti način.</s><s>Također, kroz cijelu destinaciju valja postaviti jednake oznake, i table, sav materijal bi trebao biti označen jedinstvenim oznakama, a sav kadar osposobljen i pripremljen za rad na jedinstvenim usavršavanjima pripremljenim samo za njih i za unaprijed definiran program.</s><s>Pošto su osim Hrvatske, naše ciljno tržište Slovenija, Njemačka, Austrija, Srbija te Bosna i Hercegovina, potrebno je da sav kadar zna govoriti slovenski i njemački, te da su sve table, osim na hrvatskom, napisane i na ta dva jezika.</s><s>Kako bi zaista program bio jedinstven i autentičan, turisti moraju biti uključeni u njega svim osjetilima, a na kraju moraju ponijeti kući i nešto materijalno kao i prekrasne uspomene.</s><s>Prijedlog za trajanje programa bio bi 3 dana, odnosno 2 noći.</s><s>Najbolje vrijeme za putovanje je proljeće ili ljeto, a dani u tjednu svakako vikend, petak, subota i nedjelja.</s><s>6.2 Cijena</s>
<s>Zapisali smo troškove za organizatora putovanja koji bi u ovom slučaju bile TZ Zaprešić i TZ Savsko – sutlanska dolina i brigi udružene zajedno kao DMO, uz pomoću kojih ćemo kasnije formirati cijenu.</s><s>Cijene su dogovorene s pružateljima i mogu se koristiti pri oblikovanju programa.</s><s>Rađene su na primjeru programa koji je trodnevni te uključuje 2 noćenja.</s><s>Vozač je ujedno i vodič te je većina ulaznica i aktivnosti za njega gratis.</s><s>Vodič bi na destinaciji uvijek bio lokalni pa za njega ne bi bilo potrebno uzimati smještaj.</s><s>Kada je riječ o gostima koji dolaze kao obitelj, cijena se formira zajedno, za cijelu obitelj kao skupinu, a ne za svaku osobu posebno jer su uvijek posebni popusti za skupine, a i uvijek postoje popusti za djecu.</s><s>Proviziju koju bi organizatori programa koristili, iznosila bi 13 %, a gosti bi mogli program platiti gotovinom ili karticom do 6 rata, te se cjelokupan iznos mora podmiriti najkasnije tjedan dana prije putovanja.</s><s>Cijene za navedene aktivnosti i proizvode su prikazane u tabeli 19.</s><s>Tabela 19: Cijene aktivnosti i proizvoda iz programa Aktivnost</s>
<s>Za promociju turizma na području grada Zaprešića zadužena je turistička zajednica grada Zaprešića koja je ujedno i u ulozi TIC-a, a za turizam preostale tri općine Turistička zajednica Savsko-sutlanska dolina i brigi.</s><s>Promocija se odvija upravo kroz njihove internetske stranice, društvene mreže poput Facebook i Instagram profila, plakate i letke, lokalnu televiziju ''Televizija zapad'' te lokalne novine ''Zaprešićki kraj''.</s><s>Za dobru promociju potrebno je stvoriti dobru i zanimljivu priču.</s><s>Za našu je ciljnu skupinu potrebno prikazati program zanimljiv za djecu.</s><s>Upravo se zato snimaju promocijski videi koji će prikazivati sve aktivnosti koje su moguće na destinaciji, a glavni akteri bili bi nasmijana djeca te zadovoljni i opušteni roditelji.</s><s>Naravno, naše su ciljne skupine Hrvatska, Slovenija, Njemačka, Austrija, Srbija te Bosna i Hercegovina.</s><s>Tako da bi bilo potrebno snimiti video na hrvatskom (koji razumiju također gosti iz Srbije te Bosne i Hercegovine), slovenskom i njemačkom jeziku.</s><s>Taj bi se promocijski video objaviti na društvenim mrežama turističkih zajednica kao i svih ponuđača uključenih u program.</s><s>Promocija treba također počivati na ideji da je »u prirodi sve povezano«.</s><s>Proizvođači se povezuju s posjetiteljima tako da ih pozivaju u svoje proizvodne i prerađivačke pogone te im objašnjavaju kako rade.</s><s>Rade s ljubavlju prema prirodi, tradiciji i prema svom poslu.</s><s>Posjetitelji doživljavaju novo iskustvo, čuju zanimljivu priču, time si stvaraju novu vrijednost koju su spremni i platiti kupnjom (razgledavanja, degustacije, proizvoda, suvenira).</s><s>Proizvođači se povezuju i s turističkim ponuđačima u turističke pakete, s trgovačkim i ugostiteljskim ponuđačima u dobavljače autentičnih poljoprivrednih i drugih proizvoda područja.</s><s>Povezuju se vertikalno i horizontalno, budući da su svjesni da na taj način mogu stvoriti bolji proizvod, bolji turizam i bolji prihod svojim obiteljima.</s><s>Ciljevi promocije zajedničkih proizvoda ruralnog turizma su izgradnja općeg turističkog imidža ruralnog područja kao turističke destinacije.</s><s>Opći turistički imidž gradit će se promicanjem prirodnih i kulturnih turističkih privlačnosti te aktualiziranjem tema povezanih s ponudom područja.</s><s>Opći imidž i privlačnost ruralnog područja učvršćivat će se kroz upravljanje zajedničkim brendom te održivim poslovanjem destinacije.</s><s>A zajednički brend će se stvarati redovitim i dosljednim pripovijedanjem zajedničke priče destinacije putem odabranih medija tržišnog komuniciranja na hrvatskom, slovenskom i njemačkom jeziku.</s><s>Za redovnu i dosljednu promociju ruralno područje treba krovnu organizaciju (DMO) ili koordinatora koji će biti skrbnik i upravitelj tržišnog brenda zajedničkog proizvoda odnosno područja što su u ovom slučaju TZ.</s><s>Promociju će obavljati i turističke agencije koje će prodavati proizvod kao posrednici.</s><s>Bilo bi dobro pozvati producente da snime neki obiteljski film na našem odredištu i pozvati novinare na studijsko putovanje da upoznaju odredište i pišu o njemu u ciljanim obiteljskim časopisima koje čitaju mame.</s>
<s>Upravo zbog činjenice da internet postaje sve uključeniji u naše živote te je gotovo nemoguće zamisliti poslovanje bez njega, internet bi bio i glavni kanal distribucije turističkog proizvoda.</s><s>Potencijalni gost može doći osobno u jedan od ureda Turističkih zajednica na tom području, napraviti rezervaciju telefonskim putem ili putem elektronske pošte.</s><s>Kao direktan kanal prodaje koristili bi internetske stranice gdje bi postojala opcija za on-line rezervacije na hrvatskom, slovenskom i njemačkom jeziku.</s><s>Važan kanal distribucije bit će Sintesys.</s><s>To je internetski informacijski sustav za potrebe turističke industrije, poglavito DMC turističkih agencija i turoperatora.</s><s>Sustav u cijelosti obuhvaća poslove evidencije, prezentacije, organizacije i prodaje turističkih proizvoda i usluga.</s><s>Također uključene će biti i turističke agencije koje posluju na području grada Zaprešića i okolice, a to su Kalos putnička agencija i AM turist.</s><s>Za outgoing turizam poslovat ćemo sa organizacijama u susjednim zemljama kao što su Slovenija, Njemačka, Austrija, Srbija te Bosna i Hercegovina.</s><s>Da bi se turistički proizvod uspješno doveo do potencijalnih kupaca, a potom i prodao istima, potreban nam je kvalitetan kadar.</s><s>Taj kvalitetan kadar čine zaposlenici Dvorca Lužnica, Trajbar Team-a, Golf terena Zaprešić, restorana Jezera, OPG-a Filipčić , OPG-a Mažar, Pekare Dubravica, sirane Furnkranz, Muzeja Brdovec, restorana Stara preša, Kuća za odmor Feel good, Pčelarstva Modran, izletišta Ladanjski raj, OPG-a Mario Pušić, OPG-a Horvat Ivica, OPG-a Baršić i mesnice Vugrinec d.o.o.</s><s>Osim navedenih, jako važnu ulogu imaju direktori i djelatnici turističkih zajednica, kao i svi zaposleni u medijima preko kojih se proizvod planira promovirati.</s><s>No, turizam ne čini samo kadar koji ima direktan kontakt s potrošačima.</s><s>Već i osobe koje održavaju šume, ceste i općenito svu infrastrukturu na području izvođenja programa putovanja.</s><s>Najvažniji za ovaj program je vodič koji najviše vremena provodi s gostima.</s><s>Vodič bi trebao biti slovenski i njemački govornik uz materinji, hrvatski.</s><s>Ponajprije mora biti upoznat sa svim zanimljivostima kraja, dobro poznavati program i sve što sadržava te uz to biti zabavan i zanimljiv djeci.</s><s>Tome će pripomoći uključivanje svih osjetila.</s><s>Svaki turistički vodič mora biti upoznat sa karakteristikama skupine koju vodi.</s><s>Za vodiča je vrlo važno dobiti sve informacije o karakteristikama grupe, jer je to jedini način provođenja kvalitetnog turističkog usmjeravanja.</s><s>Pošto su u grupi djeca potrebno je ostaviti dovoljno vremena za odmor te da je vodič posebno specijaliziran za rad s djecom.</s><s>Vodič je lokalni i ujedno je vozač što stvara priliku za štednju novca.</s><s>Jako je bitno da su svi dionici pripremljeni i osposobljeni za rad sa djecom jer priča koju će pričati mora biti razumljiva i zanimljiva djeci.</s><s>Osim aktivnosti, pristup ka gostima također mora biti prilagođen starosnoj dobi.</s><s>Djeca imaju specifičnu percepciju i usmjerenu pažnju, pa je važno da je turistički program prilagođen tome.</s><s>Djeca do sedme godine života vole se igrati, znatiželjna su,a djeca do jedanaest godina, s druge strane, vole učiti nove stvari i sudjelovati u međusobnom upoznavanju.</s><s>Na destinaciji djeluje i animator na Golf terenu koji uči djecu igranje golfa na malom dječjem igralištu za vrijeme dok roditelji igraju golf na velikom igralištu.</s><s>Animator mora biti čovjek širokih pogleda, raspolagati velikim brojem ulaznih informacija, vladati situacijama, uvijek biti dobra raspoloženja, te prilikom prvog koraka na radno mjesto, prije početka radnog dana, uvijek brige ostaviti daleko iza sebe, sve do zadnjeg trenutka i zadnje minute radnog dana.</s><s>Prirodnom nadarenosti mora širiti osjećaj veselja, s obzirom na profil gostiju, poželjno je biti sklon umjetnosti jer je animacija, za one koji žive kao animatori u turizmu, umjetnost, jer animator mora biti kreativan, optimističan, imati humanistički pristup te razvijati i širiti ljubav prema aktivnostima, spajati ljude različitih stavova i nacionalnosti te stvarati međusobna prijateljstva.</s><s>Vještinom komuniciranja pokazuje odraz znanja, vještina, navika i svih ostalih osobina koje obilježavaju turističkog animatora (Cerović, 2008).</s><s>Osim osposobljenog kadra za aktivnosti s djecom, potrebno je da je kadar svjestan želje roditelja za kvalitetnim odmorom.</s><s>Tako je za roditelje osmišljeno jahanje i igranje golfa u paru te nakon golfa opuštajuća masaža.</s><s>Za vrijeme dok se roditelji opuštaju, na njihovu djecu brinu kvalitetni i educirani animatori pa se oni mogu još više opustiti bez razmišljanja jesu i njihova djeca u ''dobrim rukama''.</s><s>6.6 Fizički dokazi</s>
<s>Što se tiče fizičkog okruženja ponajviše se fokusiramo na prirodu i prirodne ljepote kao što je Jezero Zajarki, šuma u Dubravici, biljka mesožderka te doživljaj zelenila i svježeg zraka vozeći bicikl kroz Brdovec, uživajući na brijegu u izletištu Ladanjski raj te šetnjom kroz kompleks Novih dvorana bana Josipa Jelačića.</s><s>Prirodni mir i tišina, popraćeni tek pokojim cvrkutom ptičica.</s><s>Smještaj na brežuljku, u Kući za odmor Feel good okruženoj šumom te mogućnost osvježenja u bazenu.</s><s>Velik značaj za područje Zaprešića, Brdovca, Marije Gorice i Dubravice imaju povijest i kulturna baština pa se tako posjećuju crkve, kapelice, muzeji, dvorci, kuće i kipovi vezani uz prošlost područja.</s><s>Da bi se oni mogli što bolje doživjeti važno je da vodič ispriča dobru i zanimljivu priču.</s><s>Pošto se očekuju gosti iz drugih država, ne samo Hrvatske, bitno je da vodič govori slovenski i njemački uz hrvatski.</s><s>U muzeju Brdovec moguće je organizirati radionice za djecu gdje se mogu izrađivati tradicionalne metalne ogrlice ili lutkice u tradicionalnoj nošnji koje će kasnije moći i ponijeti kući.</s><s>Bitno je roditeljima ostaviti vremena za odmor, pripremiti im opuštajuću oazu, primjerice masažu s aromatičnim uljima ili vulkanskim kamenjem te kupku u masažnom bazenu.</s><s>Kako bismo zadovoljili sva osjetila naših gostiju, valja se pobrinuti još za okus i miris.</s><s>Stoga će turisti u tri dana programa kušati najbolju, lokalnu hranu i pića na različitim lokacijama i sa različitih OPG-a i proizvođača s područja, a jedan će takav poklon odnijeti i kući kao uspomenu na putovanje.</s><s>Goste ćemo na destinaciji uvijek prevoziti automobilom na alternativan pogon radi očuvanja prirode i održivog turizma.</s><s>Također ćemo koristiti letak s QR kodom gdje će gosti dobiti opće informacije o pružateljima usluga i tako uvijek znati što mogu očekivati.</s><s>Dakle, na samom početku putovanja će vodič dati putnicima letak s QR kodom koji će skenirati mobitelom te će im se prikazati nacrt puta te kratak opis i itinerar putovanja.</s><s>Svaki pružatelj usluga na destinaciji ima svoje parkiralište.</s><s>Jedino bi automobil morali ostaviti kraj puta kad se dođe u Dubravicu i odlazi šetati kroz šumu jer tamo nema označenog parkirališta.</s><s>Upravo zbog izabrane ciljne skupine, potrebno je da je kadar osposobljen, da se djeci pružaju mogućnosti da nauče nešto novo i isprobaju nove stvari, a da se roditelji bez brige opuste i odmore dok za djecu brine animator.</s><s>Sadržaj i tehnologija provedbe programa moraju se zapisati i, ukoliko je to moguće, provoditi se uvijek na isti način.</s><s>Također, kroz cijelu destinaciju valja postaviti jednake oznake, i table na hrvatskom, slovenskom i njemačkom jeziku, sav materijal bi trebao biti označen jedinstvenim oznakama, a sav kadar osposobljen i pripremljen za rad na jedinstvenim usavršavanjima pripremljenim samo za njih i za unaprijed definiran program.</s><s>Pod fizičke dokaze možemo uvrstiti 3 table koje se nalaze u svakoj općini (Brdovec, Marija Gorica i Dubravica) po jedna.</s><s>To su drvene table koje promoviraju TZ Savko – sutlanska dolina i brigi.</s><s>Za promociju se koristimo i letcima (primjer jednog letka je u Prilogu 6, slika 18) te programom na internetskoj stranici (primjer promocije na internetskoj stranici u Prilogu 6, slika 19).</s><s>6.7 Proces</s>
<s>Predlažemo program u trajanju od za 3 dana s 2 noćenja.</s><s>U itineraru bi trebale biti točno vremenski raspoređene aktivnosti, a u opisu programa opisan i objašnjen cjelokupan proces, od upoznavanja vodiča s gostima pa sve do završnog pozdrava gdje im uručuje poklon.</s><s>Svaki bi detalj trebao biti pomno isplaniran, a svi ponuđači i poslovni subjekti koji su uključeni u program trebali bi raditi kako bi dosegli zajednički cilj, a to je zadovoljstvo kupca.</s><s>Predlažemo da turisti dolaze u Zaprešić vlakom te nastavljaju putovanje električnim automobilom.</s><s>Prijevoz bi u potpunosti bio ekološki prihvatljiv, kao i poklon koji bi dobili na kraju putovanja.</s><s>Smještajni objekti u programu bili bi kategorizacije 3 ili 4 zvjezdice, hrana koju će jesti na destinaciji bit će u potpunosti lokalna, a pošto se radi o skupini u kojoj ima djece bitno je biti pozoran na neke stvari, a to su područja na kojima ima prometa, peronske stanice i mjesta na kojima pješaci naiđu na promet mogu biti opasna za djecu, a područja s nezaštićenim vodenim područjima kao što je jezero Zajarki također mogu biti opasna za djecu koja ne znaju plivati.</s><s>Cijeli program bio bi vođen od strane licenciranog lokalnog vodiča te bi se temeljio na lokalnom identitetu i edukaciji, uz to svi pružatelji usluga su dio lokalnog stanovništva.</s><s>Vodič govori uz hrvatski, također slovenski i njemački jezik jer se očekuju gosti sa slovensko i njemačko govorećih područja.</s><s>Poklon i suveniri su dio iskustva (postoji također mogućnost kupnje na destinaciji) i odražavaju lokalni identitet, proizvedeni su na lokalnom području i poštuju načelo minimalnog pakiranja.</s><s>Na području prirode bitno je da se ne onečišćuje okoliš te da se očuvaju prirodni resursi.</s><s>Kultura i baština trebaju biti predstavljeni kroz zanimljivu i lako shvatljivu priču.</s><s>Oprema za sportske aktivnosti i rekreaciju trebala bi biti najsuvremenija te redovito servisirana.</s><s>Pošto imamo ciljnu skupinu obitelji s djecom, potrebno je da je kadar svjestan želje roditelja za kvalitetnim odmorom, a ne samo želje djece za zabavom.</s><s>Tako bi za roditelje bilo osmišljeno jahanje, kuglanje ili igranje golfa u paru te nakon toga opuštajuća masaža ili kupka.</s><s>Za vrijeme dok se roditelji opuštaju, na njihovu djecu brinuli bi kvalitetni i educirani animatori pa bi se oni mogli još više opustiti bez ikakvih briga.</s>
<s>6.8 Održivi razvoj i društveno odgovorno ponašanje Marketinški miks trebao bi uključivati tržište proizvoda i usluga s pozitivnim ekološkim učinkom kako bi također privukli ekološki osviještene potrošače.</s><s>Pristup organskog marketinga ističe da financijska dobit nije jedini ili najvažniji kriterij za mjerenje uspjeha.</s><s>Ostale pogodnosti poput dugoročno očuvanje okoliša, podizanje svijesti potrošača i uvažavanje prirodnog okoliša i zadovoljstvo potrošača mnogo su važniji.</s><s>Odnos između ponude i potražnje je također bitan jer ekološki štetni proizvod obeshrabruje potražnju (Wearing, Archer i Beeton, 2007).</s><s>Potražnja za iskustvima elektroničke inteligencije nastavit će rasti u budućnosti s obzirom na to da turizam i ekoturizam utemeljeni na održivosti rastu brže od masovnog turizma jer su ljudi sve više ekološki osviješteni i žele kvalitetna prirodna iskustva i rekreaciju.</s><s>Oni su također spremni pridonijeti održivom razvoju (Ritchie i Crouch, 2003).</s><s>Što se tiče održivosti i ekološke osviještenosti, naše će goste vodič voziti po destinaciji automobilom na alternativan pogon, poklon koji će primiti na kraju putovanja nalazit će se u papirnatoj, recikliranoj vrećici, a svi proizvodi u poklonu također će biti upakirani u papirnatu ili staklenu ambalažu.</s><s>Jedan o poklona je i suvenir u obliku bana Josipa Jelačića izrađen u potpunosti od “eco-friendly” materijala – PLA plastike dobivene preradom kukuruznog škroba što ga čini biorazgradivim, a ideja, dizajn i proizvodnja su 100% hrvatski.</s>
<s>U aktivnosti za roditelje, wellness aktivnosti, bili bi uključeni prirodni materijali - bilje, med, aromatična ulja, vulkansko kamenje.</s><s>Na destinaciji se nalazi jedno zaštićeno prirodno područje, odnosno Botanički posebni rezervat u Dubravici – Cret.</s><s>Stanište zaštićene i rijetke biljke mesožderke (rosike).</s><s>Također valja napomenuti kako su u integrirane turističke proizvode na destinaciji uključeni lokalni ponuđači sa OPG-a, dakle lokalno stanovništvo koje proizvodi lokalne i potpuno prirodne proizvode na svojim domaćinstvima na području Zaprešića i okolice.</s><s>Uspostavljeni su kratki lanci opskrbe i prodaje lokalnih proizvoda koje gosti također mogu ponijeti kući.</s><s>Održivo poslovanje dobavljača i sirovina iz lokalnog okoliša.</s><s>Proizvodnja proizvoda i usluga uzima u obzir kulturnu baštinu i tradiciju područja.</s><s>6.9 Partnerstvo</s>
<s>Demšar Pečak (2004) definira partnerstvo kao sporazum dviju ili više strana koje pristaju raditi zajedno za zajedničke ciljeve.</s><s>S obzirom na činjenicu da organizacija društvenog marketinga svojim sredstvima, znanjem i resursima teško postiže postavljene dugoročne ciljeve, mora surađivati s organizacijama istomišljenika koje od suradnje imaju potencijalne koristi.</s>
<s>Prepoznavanje i oblikovanje formalnih i neformalnih mrežnih veza bitno je za partnerstava koja se mogu zasnovati u bilo kojoj fazi lanca vrijednosti.</s><s>Među članovima mreže koji surađuju na prirodan način lakše je postići spremnost za nadogradnju i širenje postojećih veza, jer već postoji određena razina povjerenja i prijenos minimalnog „tihog znanja“ između članova. (Lešnik Štuhec, 2005).</s><s>Želja nam je spojiti tri općine i grad Zaprešić.</s><s>Tako da svaki ponuđač sa tih područja ima cilj pružiti gostu nezaboravno iskustvo zbog kojeg će se poželjeti vratiti.</s><s>Podijelit ćemo lanac dobavljača i ponuđača u tri razine.</s><s>Glavnu ulogu u partnerstvu kod na destinaciji imaju Turistička zajednica grada Zaprešića i Turistička zajednica Savsko sutlanska dolina i brigi koje bi udružene djelovale kao DMO.</s><s>One su pokrovne organizacije te je njihov zadatak upravo povezivanje dionika i promocija.</s><s>Uz to, one su odgovorne za edukaciju vodiča, električni automobil te bicikle na kojima se gosti mogu voziti.</s><s>Edukacija se ne bi odvijala samo za vodiče već za sve pružatelje usluga na destinaciji.</s><s>Kao što smo već napomenuli, za ciljnu skupinu s djecom je potrebno da su svi pružatelji usluga osposobljeni i pripremljeni.</s><s>Kadar bi trebao biti osposobljen za rad s djecom, no potreban nam je i kadar koji će se pobrinuti za bezbrižno opuštanje roditelja dok se djeca zabavljaju s animatorom.</s><s>Za edukaciju bi također brinule TZ u ulozi DMO-a.</s><s>TZ zajedno sa ponuđačima smještaja i prehrane te vodičima koji su ujedno i vozači čine prvu, internu razinu.</s><s>Drugu, odnosno središnju razinu čine Dvorac Lužnica, Muzej Brdovec, Crkve, kip Pavla Štoosa i njegova rodna kuća, Konjički klub te Golf tereni, svi pružatelji usluga smještaja i ugostiteljskih usluga.</s><s>A treću, eksternu razinu, čine upravo mali lokalni poduzetnici i OPG-ovci koji su uključeni u turističku ponudu destinacije.</s>
<s>Turistička zajednica Zaprešića i Turistička zajednica Savsko-sutlanska dolina i brigi u ovom bi se slučaju udružile i vodile destinacijski menadžment te preuzele sve uloge DMO-a.</s><s>Prije početka izvođenja programa, moramo dakle izraditi proračun kako bi znali sa kojim će novčanim sredstvima raspolagati.</s><s>Cilj izrade proračuna je odrediti iznos sredstava potrebnih za provedbu osposobljavanja pružatelja usluga i vodiča, marketinških aktivnosti za obitelji s djecom te održavanje infrastrukture.</s><s>Nakon temeljite razrade ciljeva i aktivnosti sadržanih u planu marketinga, potrebno je odrediti koliko će to sve stajati.</s><s>Drugim riječima, potrebno je odrediti financijska sredstva koja će biti potrebna za provedbu planiranih aktivnosti (Grbac i Meler, 2007).</s>
<s>Uobičajeni načini za određivanje proračuna marketinga su:  Postotak od prihoda iz prodaje – proračun na temelju planiranog i željenog prihoda iz prodaje.</s><s>Ovaj oblik nije fleksibilan i u obzir ne uzima strukturu troškova i ciljeva, ali je dobar pokazatelj.  Višak novca – određuje se tako da se nakon pokrića svih troškova poslovanja višak novaca preusmjerava za promociju.</s><s>Kod ovog načina glavni je nedostatak nestašica financijskih sredstava pa poduzeća na kraju ostanu bez proračuna za marketing.</s>
<s> Od projekta do projekta ili po narudžbi – vrlo je fleksibilan, što je prednost ako se koristi usklađeno s fiksnim proračunom za promociju  Fleksibilan proračun – temelji se na iskustvu tako da se postavi donja granica prosjeka u djelatnosti i plan prihoda iz prodaje te se rezerviraju financijska sredstava za projekt koji će stvoriti priliku za zaradu ili zaustaviti pad prodaje (Zavičić, 2011).</s>
<s>Odlučili smo se za prvi način, odnosno uložiti 20% od prihoda iz prodaje za provedbu osposobljavanja pružatelja usluga i vodiča, marketinških aktivnosti za obitelji s djecom te održavanje infrastrukture.</s><s>Određeni dio doprinijele bi općine i grad Zaprešić prema određenom i unaprijed postavljenom ključu za podjelu troškova zajedničkih aktivnosti.</s><s>Također bismo se pokušali prijaviti na razne natječaje s pripremljenim projektima.</s><s>Stoga bi se zajedničke aktivnosti odredišta provodile kombiniranim financijskim sredstvima.</s><s>Najveći dio otišao bi na internetsko oglašavanje.</s><s>Svakako bi dio novaca bio uložen u istraživanje i analizu tržišta, točnije ispitivanje zadovoljstva kupaca.</s><s>Dio novca na potrošni materijal, na letke i plakate, izrađivanje logotipa i njegov ispis na vrećice za poklone gostima.</s>
<s>Temelj ovog turističkog proizvoda je svakako želja za povezivanjem općina Brdovec, Marije Gorice i Dubravice te grada Zaprešića.</s><s>Uz to, fokus je i na povezivanju malih lokalnih poduzetnika i njihovo uključivanje u turističku ponudu destinacije.</s><s>Htjeli smo pripremiti inovativni program koji će potencijale s kojima navedene destinacije raspolažu, pretvoriti u jedinstveni turistički proizvod.</s><s>No, najvažniji motiv nam je ipak stvoriti sliku o navedenim destinacijama, kao turističkim destinacijama u koje će gosti dolaziti odmoriti dušu i tijelo te iz njih odlaziti prepuni nezaboravnih uspomena.</s><s>Opisali bismo našu ciljnu skupinu kao obitelj sa djecom iz urbanog područja, željna aktivnosti u prirodi, upoznavanja kulture te tradicije i tradicionalne kuhinje.</s><s>Za pripremu ovog turističkog proizvoda koristili smo se podacima iz literature, sa internetskih stranica, članaka i knjiga te sa podacima dobivenim u intervjuima sa odgovornim osobama iz Zaprešića, Brdovca, Marije Gorice, Dubravice, kao i direktorom TZ Savsko- sutlanska dolina i brigi.</s>
<s>Program je prilagođen i pripremljen za obitelj sa djecom između 7 i 10 godina starosti.</s><s>Oni dolaze iz urbanog područja.</s><s>Došli su na destinaciju vlakom i jako su ekološki osviješteni.</s><s>Primarni im je motiv da se djeca dobro zabave te dožive nešto što ne bi mogli kod kuće.</s><s>Uz to, žele provesti što više vremena zajedno, u prirodi i biti što je više moguće aktivni.</s><s>Na putovanju očekuju osjećaj slobode, bezbrižnost te ugodne cijene.</s><s>Ne putuju često, no kad se odluče na putovanje, žele da im ono ostane dugo u pamćenju, pa je zato bitno da odnesu kući poneki suvenir.</s><s>Putovanje organiziraju 6 mjeseci unaprijed a kao izbor informacija koriste internet.</s><s>Jako im puno znače dobre preporuke drugih ljudi i rijetko kad se vraćaju na istu turističku destinaciju.</s><s>7.2 Itinerar</s>
<s>Program koji smo pripremili za našu ciljanu skupinu trajat će 3 dana, sa 2 noćenja.</s><s>Svi dionici u programu su u neposrednoj blizini tako da nećemo puno vremena potrošiti na vožnju.</s><s>Program započinje u petak ujutro u 9:30, a završava u nedjelju u 18:00.</s><s>Program je planiran za proljeće.</s><s>Kada je malo toplije i nema puno kiše pa se program može izvoditi na svim lokacijama bez poteškoća.</s><s>Prvi dan predviđen je za upoznavanje područja te poučne radionice za djecu, uz to naše goste očekuju brojne degustacije domaćih proizvoda.</s><s>U tabeli 20 nalazi se itinerar za prvi dan putovanja.</s>
<s>Posjet dvorcu Lužnica, obilazak plus degustacija.</s><s>Posjet sirani Furnkranz – degustacija sira te degustacija vina iz Muzej Brdovec – razgled + radionica za djecu.</s><s>Obilazak Marije Gorice – kapelica, crkva i škola.</s>
<s>Smještanje u Trajbar Team, slobodno vrijeme i noćenje.</s><s>Drugi dan bit će većinom proveden u prirodi i na svježem zraku.</s><s>Uključivat će jahanje, igru u parku te igranje golfa, šetnju šumom i sve to popraćeno dobrom hranom.</s><s>U tabeli 21 nalazi se itinerar za drugi dan putovanja.</s>
<s>Razgled Jelačićevog kompleksa – Novi dvori.</s><s>Golf tereni Zaprešić – ručak; slobodno vrijeme za igranje golfa ili igru u parku te masaža za roditelje</s>
<s>Smještaj u Kući za odmor Feel good s noćenjem.</s><s>U tabeli 22 nalazi se itinerar za 3. dan, taj će dan biti proveden vrlo aktivno.</s><s>Ponajprije kupanjem u bazenu, a kasnije i vožnjom bicikala.</s><s>Uz to, dan započinje doručkom sa lokalnih OPG-ova i proizvođača te završava sa poklonom koji će sadržavati samo domaće proizvode također sa lokalnih OPG-ova i od lokalnih proizvođača.</s>
<s>Vožnja biciklima kroz kružnu obiteljsku biciklističku stazu.</s><s>Pozdrav od strane vodiča te maleni znak pažnje kao sjećanja na putovanje.</s>
<s>Prvi dan započinje na kolodvoru u Zaprešiću zatim je planiran odlazak na obližnje jezero Zajarki, u Dvorac Lužnicu, Muzej Brdovec, obilazak Marije Gorice, Izletište Ladanjski raj te za kraj Trajbar Team gdje je planirano noćenje.</s><s>Ukupan put iznosi 25,4 km što će trajati 38 minuta.</s><s>Svaki pružatelj usluge ima vlastito parkiralište na kojem se može ostaviti automobil.</s>
<s>Drugi dan započinje u Trajbar Teamu, potom se odlazi U nove Dvore Jelačićeve i na Golf terene, potom slijedi vožnja do općine Dubravice, nakon obilaska Dubravice vožnja do Stare preše te od tamo do Kuće za odmor Feel good.</s><s>Ukupan prijeđeni put iznosi 30,4 km što traje ukupno 49 minuta.</s><s>Što se tiče parkirališta, jedino u Dubravici, prije šume, ne postoji označeno parkiralište pa će tako auto morati ostati parkiran uz cestu.</s><s>Doduše, to nije prometna cesta i jedino njome prolaze oni koji idu u šumu pa automobil neće nikome smetati.</s>
<s>Treći dan kreće iz kuće za odmor.</s><s>To je posljednji dan i jako malo vremena je predviđeno za vožnju automobilom.</s><s>Iz kuće za odmor vozit ćemo se do Restorana Jezera te kasnije do Brdovca gdje goste čekaju bicikli te vožnja po kratkoj ruti kroz Brdovec do dvorca Lužnice gdje je kraj programa.</s><s>Automobilom će se ukupno preći 22 km što će trajati 30 minuta.</s>
<s>Program je planiran za kasnije proljeće kada je vani toplije i nema puno kiše.</s><s>Iz razloga što se velik dio programa izvodi u prirodi i na otvorenome, a program uključuje i kupanje u bazenu.</s><s>Program bi započeo u petak u 09:30, a završio u nedjelju u 18:00.</s><s>U 09:30 dolazak turista vlakom na kolodvor u Zaprešiću.</s><s>Tamo se nalaze sa lokalnim licenciranim vodičem koji je ujedno i vozač.</s><s>On ih ukratko upoznaje s planom i programom za 1. dan, daje im letak sa QR kodom te sjedaju u automobil na alternativan pogon kojim će se voziti na tom putovanju.</s><s>U 9:45 planiran je dolazak na jezero Zajarki (prilog 6, slika 1).</s><s>Tamo će provesti sat vremena uživajući u prirodi te laganoj šetnji uz jezero.</s><s>Za vrijeme šetnje, vodič će im ispričati zanimljivu priču o povijesti jezera i njegovoj važnosti za stanovništvo.</s><s>Potom slijedi kratka vožnja, od 10 minuta, do dvorca Lužnica (prilog 6, slika 2).</s><s>U dvorcu će ih dočekati časne sestre u čijem je dvorac vlasništvu.</s><s>Provest će ih kroz dvorac, prekrasno uređeni vrt, upoznati sa svojim radom i potom će im u vrtu servirati proizvode koje same proizvode.</s><s>Točnije biljni čaj za djecu te biljne likere za odrasle, pripremljene od bilja uzgojenog u Lužničkom vrtu.</s><s>Slijedi kratka vožnja, od svega 3 minute, do sirane Furnkranz u Brdovcu (prilog 6, slika 3).</s><s>Tamo će za goste biti pripremljena degustacija kuhanih sireva različitih okusa (s lješnjakom, vlascem, sezamom, dimljeni) te vina s OPG- a Horvat.</s><s>Za djecu će biti pripremljen sok od istog proizvođača.</s>
<s>Preko puta sirane, nalazi se Muzej Brdovec (prilog 6, slika 4), osnovan prije skoro 50 godina.</s><s>U njemu se nalaze rijetki primjerci vrijedne materijalne kulture Zaprešićkog kraja, knjige, slike, skulpture, arheološki pronalasci itd.</s><s>Nakon kratkog vođenog razgleda kroz muzej, ravnateljica muzeja će za njih pripremiti radionicu.</s><s>To je zamišljeno kao radionica tradicionalnog nakita, točnije ogrlica.</s><s>Jednu ogrlicu će izrađivati jedan roditelj i jedno dijete zajedno.</s><s>Ogrlice će biti izrađene od recikliranog materijala, točnije metala i plastike.</s><s>Kasnije će te ogrlice ponijeti kući kao uspomenu.</s><s>Po završetku radionice, ponovno vožnja od 10 minuta do Marije Gorice.</s><s>Vodič će ih provesti kroz centar Marije Gorice, gdje će vidjeti prekrasnu baroknu crkvu(prilog 6, slika 5), Pučku školu i rodnu kuću Ante Kovačića.</s><s>Ante Kovačić napisao je brojna književna djela, pa će tako vodič pročitati jednu njegovu pjesmu, a roditelji će pomoći djeci napisati pjesmu baš po uzoru na tu pjesmu.</s><s>Nakon cjelodnevnog razgledavanja i putovanja, gosti će sigurno ogladnjeti pa bi bilo vrijeme za večeru u izletištu Ladanjski raj (prilog 6, slika 6).</s><s>Smješteno na malenom brežuljku, izletište pruža prekrasan pogled na livade i šumarke Marije gorice.</s><s>Za naše će goste biti pripremljen menu u 3 slijeda.</s><s>Najprije goveđa juha, zatim mesna plata s krumpirom i salatom i zagorski štrukli za desert.</s><s>Piće je uključeno u cijenu.</s><s>U pauzama između jela, gosti će moći sjesti u dvorište restorana gdje se nalazi prekrasno uređen vrt te maleno igralište za djecu.</s>
<s>Drugi dan započinje doručkom u Trajbar Team-u.</s><s>Doručak će biti serviran kao švedski stol gdje će biti posluženi domaći proizvodi lokalnih proizvođača.</s><s>Potom naši gosti odlaze do štale s konjima, gdje imaju pola sata jahanja (prilog 6, slika 8).</s><s>Djeca će jahati ponija, a odrasli odraslog konja.</s><s>Moći će uz to i hraniti konje, češljati ih te gledati njihov trening.</s>
<s>Kasnije, odlaze nekoliko metara dalje, u Jelačićev kompleks – Nove dvore (prilog 6, slika Šećući kroz netaknutu prirodu, razgledavaju dvorac, kapelu sv. Josipa, grobnicu obitelji Jelačić, perivoj i voćnjak, dok ih vodič upoznaje za povijesnom pričom bana Jelačića.</s><s>Šećući, dolaze do Golf terena.</s><s>Najprije je vrijeme za ručak (prilog 6, slika 10) - predjelo: plata s narescima te glavno jelo: purica s mlincima i salata.</s><s>Piće je također uključeno u cijenu.</s><s>Zatim imaju mogućnost igranja golfa.</s><s>Uz to, pokraj terena je uređen park za igru u kojem se djeca mogu zabavljati dok njihovi roditelji igraju golf (prilog 6, slika 11), na njih će za to vrijeme paziti animator, koji je zaposlen na Golf terenima te će ih kratko podučavati igranje golfa.</s><s>Nakon što roditelji završe s igranjem golfa, čekaju ih maseri koji će im raditi aromaterapiju, odnosno masažu kojoj se koriste aromatična ulja.</s><s>Polako kreću prema općini Dubravici.</s><s>Putovanje traje otprilike pola sata.</s><s>Auto ostavljaju na ulazu u šumu te pješke nastavljaju prema Cretu (prilog 6, slika 12).</s><s>Kratak razgled biljke mesožderke uz objašnjene vodiča kako je Cret uopće nastao.</s><s>Vozeći se kroz Dubravicu, staju kod rodne kuće Pavla Štoosa te kasnije kod njegova kipa (prilog 6, slika 13).</s><s>Cijelim putem vodič ih upoznaje sa poviješću Dubravice.</s><s>Slijedi vožnja do Stare Preše (prilog 6, slika 14) gdje će večerati.</s><s>Menu u tri slijeda predjelo: juha od hrena sa špekom, glavno jelo: svinjski lungić punjen svježim sirom i šunkom s krumpirom i sezonskom salatom, desert: pohane jabuke.</s><s>Piće je uključeno u cijenu.</s><s>Najmlađi gosti mogu uživati na dječjem igralištu ili hraniti magarca Veseljka, patkice i guske.</s>
<s>Nakon večere, smještaj u kući za odmor Feel good u Mariji Gorici (prilog 6, slika 15).</s><s>Kuća Feel good s bazenom nalazi se na rubu šume te pruža potpuni mir i tišinu, te uživanje u prirodi.</s><s>Na velikoj livadi nalaze se dva manja gola i lopta pa se djeca tamo mogu igrati.</s><s>Postoji također mogućnost ponovnog dolaska masera za roditelje, ako im se sviđala popodnevna aromaterapija, mogu zatražiti, uz nadoplatu, neki drugi tretman kao što je na primjer masaža vulkanskim kamenjem.</s><s>Gostima će biti dostavljen doručak sastavljen od domaćih lokalnih proizvoda: OPG Mažar – povrće, Pekara Dubravica – peciva, Pčelarstvo Modran – med, OPG Baršić svježi sir te Vugrinec d.o.o – suhomesnati proizvodi.</s><s>Gostima će biti na volju slobodno jutro za odmor i kupanje u bazenu.</s>
<s>Vodič dolazi po goste u 12:30 te ih vozi u Restoran Jezera na ručak.</s><s>Ručak se sastoji od predjela: namaz od pastrve, glavnog jela: pastrva sa žara + kuhani krumpir i grah salata (prilog 6, slika 16), te desert: lava cake sa sladoledom.</s><s>Piće je uključeno u cijenu, a pokraj restorana nalazi se maleno jezero u kojem plivaju ribe pa je to svakako atrakcija za djecu, a roditelji su svjesni kako je njihova riba svježa.</s><s>Nakon tako obilnog ručka, valja potrošiti kalorije.</s><s>Ponovni dolazak u Brdovec gdje ih čekaju električni bicikli u vlasništvu Turističke zajednice Savsko – sutlanska dolina i brigi.</s><s>Kroz Brdovec prolazi lagana kružna biciklistička staza, idealna za obitelji.</s><s>Dok se budu vozili, vodič će ih ujedno upoznati sa još ponekim zanimljivostima kraja koje do sada još nisu čuli.</s>
<s>Polako dolazimo do kraja programa.</s><s>Vodič će im uručiti poklon sljedećeg sadržaja: OPG Filipčić - sok od aronije, Pčelarstvo Modran – med, OPG Mario Pušić – vino, OPG Baršić – dimljeni sir i suvenir iz TIC Zaprešić u obliku bana Josipa Jelačića (prilog 6, slika 17) sve to u papirnatoj vrećici s logotipom TZ Savsko-sutlanska dolina i brigi te TZ Zaprešić.</s><s>Promocijski letak programa možete vidjeti u prilogu 6, slika 18. 7.5 Pružatelji usluga</s>
<s>U tabeli 23 prikazani su svi pružatelji usluga iz programa te njihovi kontakti.</s><s>Tabela 23 Popis i kontakti pružatelja usluga Aktivnost</s>
<s>Cijenu integriranog turističkog proizvoda dobit ćemo tako što ćemo izračunati najprije fiksne troškove koji se odnose za cijelu skupinu zajedno, potom ćemo izračunati varijabilne troškove za svaku osobu posebno, slijedi izračun troškovne vrijednosti skup za cijelu obitelj koju ćemo izračunati tako da ćemo zbrojiti fiksne troškove sa varijabilnima koje ćemo pomnožiti sa brojem osoba, točnije 4, odnosno 5 ako računamo i trošak za vodiča.</s><s>Na kraju ćemo dobiti nabavnu cijenu za cijelu obitelj, na to ćemo dodati maržu, odnosno našu proviziju za organizaciju i vođenje integriranog turističkog proizvoda od 13 % te PDV od 25 %.</s><s>Kod nekih je ponuđača cijena za djecu u startu manja i takvu ćemo cijenu računati pri zbrajanju troškova tako da na kraju nećemo ništa umanjivati ukupnu cijenu putovanja zbog djece jer je popust već uračunat kod troškova.</s><s>U tabeli 24 nalazi se izračun cijene proizvoda.</s><s>Tabela 24: Računanje ukupne cijene proizvoda Aktivnost - vrsta troška</s>
<s>Izračunali smo ukupnu cijenu programa koji bismo prodavali po cijeni od 8.630 kn za cijelu obitelj.</s><s>Odnosno, cijena programa je 1.170 €.</s><s>Gosti imaju mogućnost nadoplate za masažu vulkanskim kamenjem.</s>
<s>Kroz cjelokupan rad došli smo do nekoliko zaključaka.</s><s>Ponajprije smo definirali ruralni turizam te uvidjeli kako je on dosta raširen u Hrvatskoj, a postaje još i popularniji u novije vrijeme.</s><s>Da bi se zadovoljile potrebe turista kao i lokalnog stanovništva na ruralnim područjima, potrebno je njegovati održivi turizam.</s><s>Dakle, potrebno je razvoj usmjeriti u pravom smjeru.</s><s>Jedan od načina kako postići održivi razvoj je i integracija dionika u turizmu kao i formirati kvalitetan marketinški splet za odabranu ciljnu skupinu.</s><s>Da bi neka destinacija postala turističkom destinacijom mora biti privlačna turistima te mora biti cilj njihova putovanja.</s><s>Područje grada Zaprešića i njegove okolice može se pohvaliti sa brojnim atrakcijama i najvažnije netaknutom prirodom.</s><s>Zbog toga je to područje vrlo privlačno turistima iz urbanog područja.</s><s>Provodeći istraživanje, došli smo do zaključka da je idealna ciljna skupina za razvoj turističkog proizvoda za grad Zaprešić i njegovu okolicu, obitelj sa djecom između 7 i 10 godina.</s><s>Toj ciljnoj skupini je jako bitno da provode što više vremena u prirodi, budu aktivni te učine nešto što kod kuće ne mogu.</s><s>Za djecu je bitno da se zabave i nauče nešto novo, dok roditelji žele provesti što više vremena sa njima, no ipak žele si uzeti vremena samo za sebe, kako u paru, tako i svatko posebno.</s><s>Znajući te karakteristike pripremili smo integrirani turistički proizvod upravo za tu ciljnu skupinu.</s><s>Područje grada Zaprešića te općina Brdovec, Marija Gorica i Dubravica, može se pohvaliti brojnim prirodnim i kulturnim resursima kao i manifestacijama koje njeguju tradiciju.</s><s>Uz to, lokalna hrana te prirodni proizvodi svakako su dio turističke ponude spomenutog područja.</s><s>Nakon 5 obavljenih intervjua sa osobama koje su zaposlene na vodećim pozicijama, važnim za razvoj turizma na području grada Zaprešića i njegove okolice, saznali smo koje su to atrakcije i manifestacije primamljive turistima te gdje još postoji potencijal za razvoj.</s><s>Koristili smo produbljeni intervju kaoalatistraživanja.</s><s>Produbljeni intervju je tehnika kvalitativnog istraživanja koja predstavlja razgovor između dvije osobe, sa ciljem dubljih saznanja o ljudskim mislima, osjećajima i ponašanju.</s><s>Zaključci dobiveni analizom intervjua su da su najprivlačnije atrakcije i neiskorišteni potencijal događaji, priroda i kulturna baština s uključenjem lokalnog stanovništva.</s><s>Najveći i najvažniji projekt koji je u izradi na odredištu je Ride and Bike, također se obnavlja i željeznica, koja prolazi kroz cijelo odredište.</s><s>Veliku važnost pridaju digitalnim medijima, tj. društvenim mrežama kao glavnom sredstvu promocije i distribucije.</s><s>Ciljna skupina trebaju biti obitelji s djecom i treba se posebno usredotočiti na djecu.</s><s>Događaji su istaknuti kao najatraktivnije atrakcije odredišta.</s><s>Općine Brdovec, Marija Gorica i Dubravica povezane su s manifestacijom tradicionalne berbe, koja posebno izražava tradiciju i običaje regije.</s><s>Sugovornici su istaknuli različite načine razvoja održivog turizma, poput očuvanja prirodnog okoliša, prilagođavanja trendovima, očuvanja prirodnih i izgrađenih aktivnosti, pametnih suvenira izrađenih od ekološki prihvatljivih materijala, ekonomičnog sustava odvoza otpada, ulaganja u komunalnu infrastrukturu, prirodnih rezervata i zadovoljstva lokalnog stanovništva.</s><s>Kada bi se ponuditelji spojili, stvorio bi se bolji i kvalitetniji proizvod.</s><s>Ispitani su također naglasili kako bi bilo korisno povezati Zaprešić s Brdovcem, Marijom Goricom i Dubravicom.</s><s>Na odabranoj destinaciji postoje ukupno 262 smještajna kapaciteta.</s><s>EU igra veliku ulogu u financiranju turizma i turističkih projekata u destinaciji, ali država i Zagrebačka županija pomažu.</s><s>Osim intervjua, istražili smo literaturu i internetske portale koji govore o ponudi izabranih destinacija te i tamo pridobili važne podatke koji su nam koristili pri izradi turističkog proizvoda.</s><s>Osim istraživanja samog grada Zaprešića, njegove ponude, svih prednosti i nedostataka, kao i mogućnosti te prijetnji, proučili smo i neke druge turističke destinacije te tako izdvojili primjere dobre prakse.</s><s>Tri primjera dobrih integriranih turističkih proizvoda odgovarajućih za našu ciljnu skupinu urbane obitelji s djecom između 7 i 10 godina su Rogla – Pohorje, Baranja i Gorski Kotar.</s><s>Na samom početku istraživanja, postavili smo si 3 istraživačka pitanja.</s><s>Do odgovora smo došli proučavajući literaturu te kroz intervjue.</s><s>A odgovori sadržavaju komponente marketinškog miksa koje bi trebalo koristiti kako bismo stvorili uspješni, inovativni, integrirani turistički proizvod na odabranom području, zatim gdje se kriju najveći potencijali ruralnog turizma, a kriju se u neiskorištenoj prirodi, zaštićenom području u općini Dubravici, brojnim mogućnostima za aktivan odmor u prirodi – jahanje, golf, biciklizam, šetnju, brojnim lokalnim proizvođačima i OPG-ovi koji nude posjetiteljima domaće proizvode, razvoju održivog turizma te potencijalnoj integraciji TZ Zaprešić te TZ Savsko – sutlanska dolina i brigi u vodeću DMO na odabranoj destinaciji.</s><s>I na kraju odgovor za koga to svu tu ponudu prilagoditi.</s><s>Specifična ciljna skupina za ruralna područja su obitelji s djecom iz urbanog područja.</s><s>Pa bi tako trebalo prilagoditi turističku ponudu grada Zaprešića i njegove okolice upravo obitelji s djecom između 7 i 10 godina iz urbanog područja, željna aktivnosti u prirodi te tradicije i tradicionalne kuhinje.</s><s>Bitno im je da se djeca dobro zabave i dožive nezaboravno iskustvo te rade stvari koje ne bi kod kuće, a roditelji da se uz to,kad za djecu brine animator, mogu bez brige opustiti i odmoriti</s>
<s>Dakle, primarni cilj ovog rada bio je oblikovanje integriranog proizvoda za ciljnu skupinu obitelji s djecom starosti između 7 i 10 godina.</s><s>Taj bi se proizvod izvodio u proljeće.</s><s>Trajao bi 3 dana, odnosno 2 noći, od petka do nedjelje.</s><s>U program bi bile uključene sve tri općine i grad Zaprešić.</s><s>Temeljna tematika programa bio bi aktivan odmor u prirodi uz lokalnu hranu te poučne radionice za djecu i roditelje zajedno te također i odvojene aktivnosti.</s><s>Točnije, igranje golfa i masaža za roditelje dok za djecu brine stručno osposobljen animator.</s><s>Ukratko, gosti dolaze na destinaciju vlakom, a po destinaciji ih vodi lokalni licencirani vodič u automobilu na alternativan pogon.</s><s>Posjećuju se prirodne ljepote poput Jezera Zajarki, šume Dubrava i Creta s endemskom vrstom, kulturna baština kao što su Dvorac Lužnica, Kompleks Jelačićevih novih dvora, Muzej Brdovec, kapelica, crkva i osnovna škola u Mariji Gorici, rodna kuća Pavla Štoosa i njegov kip u Dubravici, zatim aktivnosti i radionice u kojima će sudjelovati: šetnja, jahanje, izrada tradicionalnog nakita, pisanje pjesmice po uzoru na pjesmu Ante Kovačića, igranje golfa, vožnja bicikla te lokalna gastronomija.</s><s>Dakle, osim zabave i brige oko djece, potreban je osposobljeni kadar zadužen za bezbrižan odmor i opuštanje roditelja.</s><s>Vrlo je važno da turisti, osim lijepih uspomena, ponesu kući i pokoji predmet koji će ih prisjetiti na te lijepe uspomene.</s><s>Zato će gosti moći ponijeti tradicionalan nakit koji će raditi u muzeju, pjesmicu koju će pisati u Mariji Gorici i poklon koji će dobiti na kraju putovanja, a sadržavat će proizvode lokalnih proizvođača.</s><s>Nakon izračuna ukupne cijene, došli smo do zaključka da bi taj program koštao 8.630 kn za cijelu obitelj.</s><s>Odnosno, cijena programa je 1.170 €.</s><s>No, nije bitno koliko nešto košta, već što sve donosi.</s><s>Možemo reći da ovaj proizvod pruža našoj ciljnoj skupini nezaboravno, autentično iskustvo u kojem će vidjeti i naučiti nove stvari, međusobno se zbližiti, upoznati lokalno stanovništvo i njihove običaje te tradiciju, kušati pomalo drugačiju lokalnu gastronomiju i dobro se zabaviti.</s><s>Glavni razlog zbog kojeg smo izabrali grad Zaprešić te samo tri općine, a ne svih 7 koje spadaju pod šire područje grada, je upravo taj što su se te tri općine odvojile od grada i stvorile svoju TZ.</s><s>Kroz kvalitativno istraživanje, često smo čuli kako su se odvojili jer nisu imali koristi od grada, no ipak teže ka ponovnoj integraciji.</s><s>Općine Brdovec, Marija Gorica i Dubravica imaju dobar potencijal za razvoj turizma, ali je taj potencijal ipak nedovoljno iskorišten i ponuda je nedovoljno razvijena te je neophodno da se spoje sa Zaprešićem ako žele razviti kvalitetan turistički proizvod.</s><s>Naravno, Zaprešić je isto tako ovisan o tri spomenute općine jer nadopunjuju njegovu ponudu sa svojom jedinstvenom ponudom i tradicijom.</s>
<s>Nakon što smo dobili odgovore na istraživačka pitanja i oblikovali integrirani turistički proizvod, došli smo do zaključka da bi u budućnosti bilo dobro provesti još jedno istraživanje na temu kako uspostaviti DMO na odabranom području, kako uz pomoć DMO-a povezati pružatelje usluga te koje bi sve aktivnosti DMO obavljala na destinaciji.</s>
<s>Bramwell, B. (1994).</s><s>Rural tourism and sustainable rural tourism.</s><s>Journal of Brezovec, A. (2015).</s><s>Smernice za oblikovanje in trženje skupnih turističnih produktov na podeželju.</s>
<s>Dostupno http://www.kvarner.hr/turizam/otkrijte_kvarner/gorje/Gorski_kotar, Lane, B. (1994).</s><s>What is rural tourism?.</s><s>Journal of sustainable tourism, 2(1-2), 102-111.</s><s>Industrial heritage and agri/rural tourism in Europe.</s><s>Dostupno na https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/etudes/join/2013/495840/I Lešnik Štuhec, T. (2005).</s><s>Vpliv povezovanja organizacij na konkurenčnost v turizmu. (Magistrsko delo).</s><s>Univerza v Mariboru, Ekonomsko - poslovna fakulteta, Maribor.</s>
<s>Televizija zapad. (b. d.).</s><s>Želite li biti član kulturnog vijeća grada Zaprešića?</s><s>Dostupno na http://zapad.tv/vijesti/zelite-li-biti-clan-kulturnog-vijeca-grada-zapresica/208, Tkalčič, M. (2002).</s><s>Geografski prostor in turistična politika.</s><s>Dela - Oddelek za geografijo Filozofske fakultete v Ljubljani.</s>
<s>Dostupno https://www.researchgate.net/profile/Ivan_Brlic/publication/327623046_Histo rical_overview_of_the_protection_and_beautification_of_the_natural_and_cul tural_environment_in_Lika_1746_</s>
<s>Dostupno http://www.mint.hr/UserDocsImages/Strategija-turizam-2020-editfinal.pdf, 25.</s><s>Vlada Republike Hrvatske. (2019).</s><s>Akcijski plan promoviranja i jačanja kratkih lanaca u opskrbi hranom ustanova iz javnogsektora za razdoblje 2019. i 2020. godine.</s>
<s>Dostupno https://vlada.gov.hr/UserDocsImages//2016/Sjednice/2019/O%C5%BEujak/148 Vučemilović, V. i Blažević, Z. (2016).</s><s>Marketing usluga.</s><s>Autorizirana predavanja s primjerima iz prakse.</s><s>Visoka škola za menadžment u turizmu i informatici, Virovitica.</s>
<s>Prilog 4 Intervju sa gradonačelnikom grada Zaprešića Željkom Turkom Prilog 5 Intervju sa direktorom turističke zajednice Savko – sutlanske doline i brigi Prilog 1 Intervju sa načelnikom općine Dubravica Marinom Štritofom Poštovani, ja sam Elizabeta Strunjak, studentica sam treće godine visokoškolskog programa na Fakultetu za turizam u Brežicama, Univerze u Mariboru.</s><s>Pišem završni rad na temu Analiza razvoja ruralnog turizma na primjeru grada Zaprešića i njegove okolice.</s><s>Svrha istraživanja u mom radu je pomoći u otkrivanju turističkih potencijala na području grada Zaprešića i njegove okolice te kako ih spojiti u integrirani proizvod.</s><s>Kada kažem njegove okolice, mislim na općine Brdovec, Marija Gorica i Dubravica koje ću detaljnije analizirati.</s><s>Smatram da biste mi vi, sa svojim stručnim znanjem i poznavanjem spomenutih područja, mogli pomoći da dođem do traženih odgovora te da biste mi mogli pružiti potpuno novi pogled za cjelokupnu situaciju razvoja turizma na istraživanom području.</s>
<s>1. Koliko ste zadovoljni sa razvojem turizma u općini Dubravica u proteklih nekoliko godina?</s><s>Da li se iskorištavaju neiskorišteni turistički potencijali?</s><s>Od kako sam ja načelnik, sad će biti peta godina, trudio sam se postići razvoj općine na svim područjima, pa tako i turizmu.</s><s>Smatram da turizam nisu samo znamenitosti i manifestacije, već je jako bitno najprije razviti kvalitetnu infrastrukturu i gospodarstvo pa se tek onda može očekivati razvoj turizma.</s><s>Po tom smo pitanju započeli, a veliku većinu već i završili, brojne projekte kao što je izgradnja novih cesta, nove rasvjete, zgrada ambulante i ljekarne.</s><s>Da ne nabrajam sve.</s><s>Što se tiče turizma, uredili smo i označili vinsku cestu u Pologima, izgradili novu platformu i postavili table u Cretu, prije 3 godine, započela je s radom prva kuća za odmor na našem području, trenutno su u izradi konjičke i biciklističke staze uz rijeku Sutlu, a svakako uz to postoji još neiskorištenih turističkih potencijala, no koliko nam sredstva i vrijeme dozvoljavaju, učinili smo i činimo jako puno za turizam naše općine.</s><s>2. Koje su atrakcije najprivlačnije turistima, po vašem mišljenju i da li je broj turista u općini približan kao što to očekujete?</s><s>Broj turističkih dolazaka u općini je podosta malen, no s obzirom na broj atrakcija i samo jednu smještajnu jedinicu, zadovoljni smo sa brojem turističkih dolazaka.</s><s>Primjećuje se povećanje broja turista od kako je počela sa radom kuća za odmor u Bobovcu, a najviše se turista ipak privuče manifestacijama koje se događaju u našoj općini.</s><s>Tradicionalna berba, Uskrsni i Božićni sajam i Dani općine sa tradicionalnom biciklijadom, kotlovinijadom te malonogometnim turnirom sela.</s>
<s>3. Spomenuli ste da su u izradi konjičke i biciklističke staze, možete li reći nešto više o tome?</s><s>Postoji li osim toga još koji projekt u izradi?</s><s>To je projekt pod nazivom Ride and Bike, financiran iz fondova Europske Unije.</s><s>Projekt uključuje Krapinsko-zagorsku županiju, Zagrebačku županiju te Savinjsku i Spodnjeposavsku regiju.</s><s>Kroz ta područja bit će trasirane rute za bicikliste i jahače te će biti postavljena i odmorišta koja će uključivati najbolje atrakcije na području.</s><s>Prije dva tjedna sam baš potpisao ugovor o korištenju sredstava Ministarstva kulture kojim nam je osigurano 200 000,00 kn za rekonstrukciju starog župnog dvora u Rozgi.</s><s>U planu je započeti rekonstrukciju i obnovu pruge koja bi prolazila kroz Dubravicu pa sve do Kumrovca, što bi svakako olakšalo dolazak potencijalnih turista u našu općinu kako i olakšalo svakodnevni život i putovanje lokalnog stanovništva.</s><s>4. Smatrate li da je dobro prilagođen omjer cijene i kvalitete turističkih proizvoda koje općina nudi?</s><s>Uspoređujući cijenu i kvalitetu sa sličnim proizvodima u drugim općinama.</s>
<s>Svakako, mislim da su svi uključeni u turizam na području Dubravice svjesni da to područje nije toliko razvijeno i turistički popularno da bi se postavljale enormne cijene.</s>
<s>U našem je kraju vrlo popularan ''Zaprešićki kraj'', lokalni mjesečnik te ''Televizija Zapad''.</s><s>Vrlo sam često gost u emisijama koje emitiraju i sretan sam što možemo na taj, hajmo reći besplatan, način promovirati našu općinu.</s><s>Za promociju je zadužena Turistička zajednica, no svakako i ja često pripomažem tome objavom na društvenim mrežama.</s>
<s>6. Primjećujete li veću potražnju za digitalnim medijima u posljednjih nekoliko godina te da li se prilagođavate trendovima?</s><s>Baš kao što sam i naveo, često objavljujem na društvenim mrežama i primjećujem da me mnogo ljudi prati te bivaju obaviješteni o radnjama i projektima u Dubravici, isključivo preko mojih profila.</s><s>7. Da li koristite pomoć kakvih drugih organizacija za promociju i distribuciju turističkih proizvoda osim turističke zajednice?</s><s>Najviše su za to odgovorne TZ Savsko – sutlanska dolina i brigi te TZ Zagrebačke županije</s>
<s>Svakako bi se ponuda trebala prilagoditi djeci, možda najbolje školski izleti.</s><s>9. Slažete li se da bi primjerna ciljna skupina za ovo područje bila obitelj sa djecom iz urbanog područja, željna aktivnosti u prirodi te tradicije i tradicionalne kuhinje?</s>
<s>Na tom smo području radili i radimo godinama, sve su te manifestacije postale tradicionalne i jako posjećene.</s><s>Već sam nabrojao berbu ''Kak su brali naši stari'', Uskrsni i Božićni sajam te Dane općine.</s>
<s>Ta je kuća svakako jedan dosta neiskorišten potencijal.</s><s>Po mojem bi se mišljenju unutrašnjost trebala rekonstruirati i otvoriti za javnost.</s><s>Imamo priču koju povezujemo i s kipom Pavla Štoosa i to je jedna od atrakcija našeg područja, no uloži li se ponešto novca u nju, mogla bi biti još zanimljivija.</s><s>To naravno, ovisi o vlasnicima kuće.</s><s>Mi možemo samo predložiti i pomoći, no ne možemo ih natjerati da krenu u to.</s>
<s>12.</s><s>Smatrate li da postoji potencijal za razvoj održivog turizma u općini Dubravici?</s><s>Na samom sam početku rekao kako je najprije potrebno urediti infrastrukturu i gospodarstvo te pobrinuti za zadovoljstvo stanovništva.</s><s>Svaki projekt koji započinjemo, najprije mora odgovarati standardima i normama određenim u Ministarstvu.</s><s>Te norme i standardi uključuju i odredbe koje potiču razvoj održivog turizma.</s><s>Planirana obnova pruge je primjerice jedan takav projekt koji potiče razvoj održivog turizma.</s>
<s>13.</s><s>Na koji se način brinete za očuvanje okoliša, smanjenje količine otpada, smanjenje zagađenja zraka, tla, vode, općenito o očuvanju prirode?</s><s>U općini imamo jedan prirodni rezervat – Cret, zaštitom tog područja uspjeli smo osigurati očuvanje istog.</s><s>Mislim da su stanovnici općine dovoljno svjesni važnosti očuvanja prirode i okoliša pa niti nemamo velikih problema sa time da trebamo zaštiti prirodna područja.</s><s>Postavljeni su zeleni otoci, područja sa različitim kontejnerima za razvrstavanje otpada.</s><s>To svakako pridonosi čistoći općine.</s>
<s>14.</s><s>Koliko su mali poduzetnici u općini međusobno povezani?</s><s>Naša je općina, površinski jako malo područje.</s><s>Ne možemo se baš pohvaliti sa puno poduzetnika i ponuđača, no zaista su dobro povezani i udruženi.</s><s>Vjerojatno je upravo to što ih nema puno i razlog da si međusobno potpomažu.</s><s>15.</s><s>Na koji bi se način turistička ponuda općine Dubravica mogla ujediniti sa gradom Zaprešićem?</s>
<s>Dubravica je prije 9 godina odlučila, zajedno sa Brdovcem i Marijom Goricom, osnovati svoju TZ te se odvojiti od Zaprešića.</s><s>Razlog tome bio je što je grad ulagao samo u vlastiti turizam, a okolne općine su dobivale minimalno.</s><s>Zbog nedostatka atrakcija, za Dubravicu bi bilo dobro da se spoji sa nekim većim i turistički razvijenijim područjem.</s><s>No, mora li to biti baš Zaprešić, ili se može sve dobiti na području naše tri općine, vidjet ćemo.</s><s>16.</s><s>Postoje li u općini kakve mogućnosti za izgradnju novih smještajnih objekata?</s><s>To sve ovisi o potencijalnim ulagačima.</s><s>Kuća za odmor u Bobovcu prošle je godine bila rezervirana ukupno 89 dana.</s><s>Mislim da je to dosta dobra brojka i da se svakako isplati ulagati u smještaj na našem području.</s><s>17.</s><s>Sa kakvim novčanim sredstvima za razvoj turizma raspolaže općina te odakle joj novac za investiranje u turizam?</s>
<s>Općina dobiva novac koji je predodređen za razvoj turizma od države, no većina projekata u koje se mi upuštamo je financirana u potpunosti ili sufinancirana od strane Europske unije.</s>
<s>Prilog 2 Intervju sa načelnicom općine Marija Gorica Maricom Jančić Poštovana, ja sam Elizabeta Strunjak, studentica sam treće godine visokoškolskog programa na Fakultetu za turizam u Brežicama, Univerze u Mariboru.</s><s>Pišem završni rad na temu Analiza razvoja ruralnog turizma na primjeru grada Zaprešića i njegove okolice.</s><s>Svrha istraživanja u mom radu je pomoći u otkrivanju turističkih potencijala na području grada Zaprešića i njegove okolice te kako ih spojiti u integrirani proizvod.</s><s>Kada kažem njegove okolice, mislim na općine Brdovec, Marija Gorica i Dubravica koje ću detaljnije analizirati.</s><s>Smatram da biste mi vi, sa svojim stručnim znanjem i poznavanjem spomenutih područja, mogli pomoći da dođem do traženih odgovora te da biste mi mogli pružiti potpuno novi pogled za cjelokupnu situaciju razvoja turizma na istraživanom području.</s>
<s>Ponosni smo na to što smo kao tako mala općina, učinili jako puno i što se iz godine u godinu trudimo pratiti svjetske trendove i mogu reći da smo dosta uspješni u tome.</s><s>Imamo jako puno OPG-ova, posebice mladih koji se sve više bave sadnjom vinove loze i voćarstvom.</s><s>Mještani su prepoznali budućnost i perspektivu ovoga kraja u OPG-ovima, poljoprivredi, vinarima i turizmu.</s><s>Ovo je bogom dan kraj i moramo ga kvalitetno koristiti.</s><s>Potrebno je samo proširiti sadržaje.</s><s>Izgradnjom sanjkačkog centra s dvije sanjkačke staze ukupne dužine 120 metara, uključujući zaustavni dio dužine 20 metara, vučnice (pokretne trake), ljetnog tobogana i smještaja kao i obnova kuće Ante Kovačića pridonijet će povećanju protoka ljudi kroz Mariju Goricu.</s><s>No to nije sve, jer naši pitomi brežuljci skrivaju još mnoga druga iznenađenja.</s><s>2. Koje su atrakcije najprivlačnije turistima, po vašem mišljenju?</s><s>Već je i sama priroda i okoliš u kojem se nalazimo, nešto što privlači posjetitelje, posebice one iz grada.</s><s>Građevine, povijest i kulturna baština specifični za naš kraj, zajedno čine nevjerojatnu priču koja zaintrigira svakog posjetitelja.</s><s>Rodna kuća Ante Kovačića primjer je tradicijskog graditeljstva s kraja 19. stoljeća, karakterističnog za marijagorički kraj, te ima iznimnu graditeljsku, etnografsku i kulturološku vrijednost, a otkupljena je uz pomoć Vlade RH.</s><s>Često ljudi koje upitamo što ih asocira na Mariju goricu, kažu upravo rodna kuća Ante Kovačića.</s><s>3. Da li primjećujete povećano zanimanje turista za posjet općine u odnosu na prethodne godine?</s><s>Da li je broj turista u općini približan kao što je to očekivano?</s>
<s>Uvijek može bolje.</s><s>Pa tako i sa većim brojem turista.</s><s>U odnosu na 2018 godinu, prošle je godine bilo povećanje turističkih dolazaka za 13%.</s><s>Ove je godine primijećen lagani pad.</s><s>No, sve je to zbog situacije s korona krizom.</s><s>4. Kakvi su vaši planovi za daljnji razvoj turizma u općini?</s><s>Planirate li kakva nova ulaganja u razvoj turizma?</s>
<s>Ishođena je građevinska dozvola za rekonstrukciju i uređenje Goričkog trga.</s><s>Riječ je o projektu koji će se aplicirati na natječaj za sredstva EU.</s><s>Radovi na rekonstrukciji i prenamjeni postojeće građevine, rodne kuće književnika Ante Kovačića za potrebe muzejskog prostora te gradnja tradicijskih objekata štale, kuružnjaka, žganjarnice i štaglja, te još dvije okućnice „kuće Milas“ i drvenog štaglja – kozlaca te „kuće Som“ i štale sa svinjcem koje se kao tradicijske građevine prenose u izvornom obliku na predmetnu lokaciju, koje se obnavljaju i uređuju za boravak manjeg broja posjetitelja.</s><s>5. Smatrate li da je dobro prilagođen omjer cijene i kvalitete turističkih proizvoda koje općina nudi?</s><s>Uspoređujući cijenu i kvalitetu sa sličnim proizvodima u drugim općinama.</s>
<s>Svi mi imamo slične cijene.</s><s>Zapravo, svi smo mi dosta povezani i djelujemo kao cjelina.</s><s>Pa bi bilo nezamislivo da nam se cijene razlikuju.</s><s>6. Kroz koje se medije najčešće promovirate?</s><s>Tko je zadužen za izvođenje marketinških aktivnosti u općini?</s>
<s>Promoviramo općinu kroz društvene mreže, različite internetske portale, naše lokalne novine i televiziju.</s><s>A ipak, najbolja promocija je dobro iskustvo koje pružamo našim turistima i mještanima.</s>
<s>7. Primjećujete li veću potražnju za digitalnim medijima u posljednjih nekoliko godina te da li se prilagođavate trendovima?</s><s>Naravno.</s><s>Ne bismo opstali kada se ne bismo prilagođavali trendovima, a moderna tehnologija i digitalni mediji su jedan megatrend danas.</s><s>8. Da li koristite pomoć turističke zajednice ili kakvih drugih organizacija za promociju i distribuciju turističkih proizvoda?</s><s>Općina Marija Gorica spada pod Turističku zajednicu Savsko- sutlanska dolina i brigi.</s><s>Osnovana 2011 godine u dogovoru između mene i načelnika Brdovca te načelnika Dubravice.</s><s>TZ ima velike ovlasti i možda čak imamo prevelika očekivanja od nje.</s><s>No, kako ona ne bi postojala bez nas, tako bi i nama bilo puno teže bez nje.</s>
<s>Mi se dosta baziramo na djecu, školske grupe.</s><s>Tako u našoj općini postoji organizirano ''Ljeto u Mariji Gorici'', edukativno zabavni program za osnovnoškolce koji u potpunosti financira općina.</s><s>Tamo djeca izrađuju različite suvenire od gline, imaju likovne radionice, rade rezance, peku kolačiće Svakako jedno prekrasno iskustvo za njih.</s><s>Odu kući sa novim znanjima i prekrasnim uspomenama.</s>
<s>10.</s><s>Slažete li se da bi primjerna ciljna skupina za ovo područje bila obitelj sa djecom iz urbanog područja, željna aktivnosti u prirodi te tradicije i tradicionalne kuhinje?</s>
<s>Štruklijada, Dan općine, Susreti glazbenih sastava.</s><s>Već sam rekla, uvijek može bolje.</s><s>Koliko god da smo mi zadovoljni sa posjećenošću manifestacija.</s><s>I najbitnije, održava se tradicija, njeguju se običaji, jede se samo domaća hrana.</s><s>Štrudle, štrukli, krpice sa zeljem, domaće vino.</s><s>12.</s><s>Osim što ste načelnica, vi ste i vlasnica izletišta ''Ladanjski raj'', planirate li ujedinjenje ponude svojeg ugostiteljskog objekta sa ostalim poduzetnicima u općini?</s>
<s>Točnije, moj suprug je vlasnik.</s><s>Ali, zajedno smo u tome, već godinama.</s><s>Vlasnici smo nekoliko objekata na području općine i šire.</s><s>I vjerujte mi, ponekad se pitam što mi je sve to trebalo.</s><s>Zaista se trudim stupiti u kontakt i povezati sa ostalim poduzetnicima u Mariji Gorici.</s><s>Uz sav posao koji imam kao načelnica, još si natrpam gomilu posla i ne znam ni sama kako to sve stignem.</s><s>No, kada vidim kakvi su to ljudi i na koji način oni reagiraju na moje ideje, to mi daje jednu dozu jakosti i s još većim entuzijazmom idem prema naprijed.</s><s>Moram priznati da imam još puno ideja i ciljeva bez obzira na godine.</s><s>13.</s><s>Smatrate li da postoji potencijal za razvoj održivog turizma u općini Marija Gorica?</s>
<s>Ne da postoji, već ga mi iskorištavamo svakodnevno.</s><s>14.</s><s>Znači da je općina već poduzela neke mjere po pitanju održivosti?</s><s>Na koji se način brinete za očuvanje okoliša, smanjenje količine otpada, smanjenje zagađenja zraka, tla, vode, općenito o očuvanju prirode?</s><s>Te koje akcije poduzimate kako biste pridonijeli društvenu i gospodarsku korist svim dionicima u općini?</s>
<s>Ugradili smo načela održivoga razvoja u razvojne planove i sektorske strategije.</s><s>Društveni život nije jedini kojem pridonosimo, rekla bih da se život vratio na ove usamljene brežuljke u globalu.</s><s>Nismo imali ni svoju školu na početku mojeg prvog mandata.</s><s>Prvo smo imali školu s četiri razreda, odnosno područnu školu, morali smo putovati u Prigorje ako smo htjeli ići u školu.</s><s>Sada imamo svoju školu sa svih osam razreda, s dvoranom i doista se život vratio na naše brežuljke.</s><s>Znak da smo sve dobro napravili je kada pogledamo podatak da danas imamo 9 posto više stanovnika nego prije deset godina.</s><s>Stvorili smo kvalitetnu komunalnu i društvenu infrastrukturu koja svakome omogućava normalan život.</s><s>Moramo početi raditi zajedno sa Zagrebačkom županijom na integriranom prijevozu.</s><s>Prijevoz je veliki problem ne samo nama nego i okolnim općinama.</s><s>Već godinama se o tome priča, mi sastančimo, ali nikako da se maknemo s mrtve točke.</s><s>Smatram da je pružni prijevoz najkvalitetniji kojega možemo imati.</s><s>Najbolje bi bilo kada bi nam vratili Kumrovečku prugu.</s><s>15.</s><s>Koliko su mali poduzetnici u općini međusobno povezani?</s><s>Povezani smo jako.</s><s>Opet, postoje neki koji se ne žele povezati ni sa kime.</s><s>Rade samo za sebe.</s><s>No, većinom smo svi zajedno i radimo za zajedničko dobro.</s><s>16.</s><s>Na koji bi se način turistička ponuda općine Marija Gorica mogla ujediniti sa gradom Zaprešićem?</s>
<s>Odvojili smo se od Zaprešića, što se tiče turističke zajednice, no ipak nas Zagrebačka županija nekako spaja.</s><s>Isto tako, svi smo mi još nekako mali da bismo se sami upuštali u bilo kakve veće pothvate.</s><s>Potrebno je da imamo podršku jedni drugih.</s><s>Stoga, mislim da bi se trebali malo više međusobno promovirati i možda razmisliti o kakvoj budućoj suradnji.</s><s>17.</s><s>Gdje biste uputili svoje goste da žele prenoćiti dok se nalaze u vašoj općini?</s><s>Postoje li u općini kakve mogućnosti za izgradnju novih smještajnih objekata?</s><s>Na jednom prekrasnom brežuljku, smjestila se kuća za odmor s bazenom, saunom, vrtom, novim namještajem.</s><s>Nešto nezamislivo.</s><s>Popunjena je cijelu godinu.</s><s>Još jedna prekrasna kuća smjestila se na drugom brežuljku, ništa manje nije uređena i isto tako popunjena praktički cijelu godinu.</s><s>Naši brežuljci kriju potencijal za izgradnju kuća za odmor.</s>
<s>Spojeni smo već sa Dubravicom i Brdovcem, kroz manifestacije, udruge, poduzeća i općenito druženje mještana.</s><s>No, mislim da bi se trebali spojiti sa općinom Pušćom i još više povezati sa Zagrebačkom županijom.</s><s>19.</s><s>Sa kakvim novčanim sredstvima za razvoj turizma raspolaže općina te odakle joj novac za investiranje u turizam?</s>
<s>Općina godišnje ostvaruje prihode, kao i rashode, u iznosu od oko 15 milijuna kuna.</s><s>Taj se novac raspodjeljuje za plaće, subvencije, naknade građanima, materijalne rashode..</s><s>I jako se brzo potroši.</s><s>Da ne postoje subvencije EU, jako bismo teško postigli sve što smo postigli do sada.</s><s>Prilog 3 Intervju sa pročelnicom općine Brdovec Majom Coner Poštovana, ja sam Elizabeta Strunjak, studentica sam treće godine visokoškolskog programa na Fakultetu za turizam u Brežicama, Univerze u Mariboru.</s><s>Pišem završni rad na temu Analiza razvoja ruralnog turizma na primjeru grada Zaprešića i njegove okolice.</s><s>Svrha istraživanja u mom radu je pomoći u otkrivanju turističkih potencijala na području grada Zaprešića i njegove okolice te kako ih spojiti u integrirani proizvod.</s><s>Kada kažem njegove okolice, mislim na općine Brdovec, Marija Gorica i Dubravica koje ću detaljnije analizirati.</s><s>Smatram da biste mi vi, sa svojim stručnim znanjem i poznavanjem spomenutih područja, mogli pomoći da dođem do traženih odgovora te da biste mi mogli pružiti potpuno novi pogled za cjelokupnu situaciju razvoja turizma na istraživanom području.</s>
<s>Stvarno smo zadovoljni sa ostvarenim i željeli smo ostvariti još bolje rezultate ove godine, no stigla je korona kriza koja je dosta poremetila financijske tokove, a samim time i neke planirane projekte.</s><s>Na svojim leđima su korona krizu osjetili i zaposlenici Općine Brdovec kojima su srezana materijalna prava poput regresa, uskrsnice, božićnice, ali to je bila cijena da sustav funkcionira.</s><s>2. Kakvi su vaši planovi za daljnji razvoj turizma u općini?</s><s>U planu je daljnje profiliranje općine u smjeru razvoja kontinentalnog turizma, s osnaživanjem OPG-ova i malog i srednjeg poduzetništva koji će svoju ponudu plasirati i putem turističke ponude.</s><s>U planu je i investicija za izgradnju hotela s otvorenim bazenom i nastavljamo dobru dosadašnju suradnju sa župom Brdovec u obnovi sakralnih objekata, s naglaskom na obnovi Župne crkve svetog Vida.</s>
<s>3. Smatrate li da je dobro prilagođen omjer cijene i kvalitete turističkih proizvoda koje općina nudi?</s><s>Uspoređujući cijenu i kvalitetu sa sličnim proizvodima u drugim općinama.</s>
<s>Smatram da je.</s><s>Posebno uspoređujući sa nekim manje razvijenim područjima u okolici, koja imaju i lošiju kvalitetu pa svejedno drže čak i veću cijenu.</s><s>4. Kroz koje se medije najčešće promovirate?</s><s>Tko je zadužen za izvođenje marketinških aktivnosti u općini?</s>
<s>Najčešće su to još uvijek novine.</s><s>Posebno, lokalne.</s><s>Iako često komuniciramo i kroz medije širem države.</s><s>U našoj općini, načelnik Prelec je zapravo odgovoran za odnose s javnošću, no iza njega se krije mala šačica nas koji obavljamo marketinški posao iz ureda.</s><s>Za promociju turizma bi trebala biti odgovorna Turistička zajednica, no bili smo neko vrijeme bez direktora, pa je zapravo sav posao pao na naša leđa.</s>
<s>5. Primjećujete li veću potražnju za digitalnim medijima u posljednjih nekoliko godina te da li se prilagođavate trendovima?</s><s>Da.</s><s>Sve popularnije su društvene mreže.</s><s>Iako je naše stanovništvo pretežito starije, pa nisu toliko tehnološki pismeni, dosta se osjećaju promjene po tom pitanju.</s><s>Prilagođavamo se trendovima koliko smo u mogućnosti.</s><s>6. Za kakav bi segment gostiju, po vašem mišljenju, trebala biti prilagođena ponuda općine?</s>
<s>Naša je općina više orijentirana na jednodnevne izletnike ili osobe koje tek prolaze kroz općinu.</s><s>Ali, kada bi se oblikovao višednevni turistički proizvod, izabrala bih par ili obitelj iz grada, koji se žele odmoriti u prirodi.</s><s>7. Slažete li se da bi primjerna ciljna skupina za ovo područje bila obitelj sa djecom iz urbanog područja, željna aktivnosti u prirodi te tradicije i tradicionalne kuhinje?</s>
<s>Po mojem mišljenju najposebnija manifestacija je svakako berba Kak su brali naši stari.</s><s>Spoj kulture, tradicije, gastronomije U toj se manifestaciji vidi složnost lokalnog stanovništva te svih ponuđača na području.</s><s>Usudila bih se reći da je ta manifestacija odrađena svjetski, samo što se o tome premalo priča i upravo zbog toga ne postiže ono što bi mogla.</s><s>Dakle, treba poraditi na promociji.</s>
<s>9. U općini Brdovec se nalazi sjedište Turističke zajednice Savsko-sutlanske doline i brigi koja djeluje na području tri općine, odnosno Brdovec, Marija Gorica i Dubravica.</s><s>Smatrate li da je zbog toga općina Brdovec u boljoj poziciji što se tiče razvoja i ulaganja u turizam od druge dvije navedene općine?</s><s>Pa tako bi zapravo trebalo biti.</s><s>Jer općina Brdovec ulaže i raspolaže sa 50% poslovanja Turističke zajednice.</s><s>To što je sjedište u Brdovcu, je zapravo slučajno ispalo tako.</s><s>No, većina novaca dolazi na račun TZ iz Brdovca pa bi bilo u redu da se to na neki način i vrati.</s>
<s>10.</s><s>Smatrate li da postoji potencijal za razvoj održivog turizma u općini Brdovec?</s><s>Za održivost općine najbitnije je imati zadovoljne ljude!</s><s>Prije svega, mlade.</s><s>Neću reći da se ne ponosimo onime što smo napravili - nogostupima, cestama, školama, vrtićima, materijalnim stvarima, ali nismo uspjeli dokle god ne vidimo smiješak zadovoljnih ljudi koji koriste ono što smo izgradili.</s><s>11.</s><s>Na koji to način održavate zadovoljstvo stanovnika?</s><s>Ponajprije tako da slušamo naše mještane.</s><s>Često nismo svjesni problema i drago nam je kad nas mještani sami upute u ono što bi trebalo promijeniti.</s><s>12.</s><s>Koliko su mali poduzetnici u općini međusobno povezani?</s><s>I ako jesu, koji se najčešće povezuju?</s>
<s>Povezuju se većinom srodna poduzeća radi ostvarenja zajedničkog cilja.</s><s>Mogla bih izdvojiti časne sestre koje su jako poduzetne i napravile su ogroman posao sa dvorcem Lužnica.</s><s>One se trude uključivati što više lokalnih malih poduzetnika.</s><s>Kad treba obaviti bilo kakav posao, od uređenja vrta do menadžmenta, uvijek će najprije provjeriti imali netko ''naš'' tko se time bavi pa će tek onda drugdje tražiti.</s>
<s>Mi smo se 2011. odvojili od turističke zajednice Zaprešić jer nismo vidjeli nikakav napredak na tom području, no voljela bih da možemo zajedno težiti ka zajedničkom cilju.</s><s>Ponajprije zbog toga što Zaprešić zaista ima puno potencijala i dosta ga dobro i iskorištavaju.</s><s>Kod nas ipak nedostaje malo turističkog sadržaja i bilo bi odlično kada bi se nadopunjavali sa ponudom Zaprešića.</s><s>Nama nedostaje neki ozbiljniji smještajni objekt, kao što sam već napomenula, planira se izgradnja hotela.</s><s>Ali, dok se to ne realizira, svakako bi nam dobro došla povezanost sa Zaprešićem, pa makar u tom pogledu, smještaja.</s><s>14.</s><s>Gdje biste uputili svoje goste da žele prenoćiti dok se nalaze u vašoj općini?</s><s>Imamo 6 kuća za odmor.</s><s>To je solidna brojka.</s><s>No, nedostaje neki veći objekt.</s><s>Hotel ili kakav kamp.</s><s>Imamo primjerice, ogroman potencijal za razvoj glampinga na našem području.</s><s>Samo nedostaje investitor.</s><s>15.</s><s>Sa kakvim novčanim sredstvima za razvoj turizma raspolaže općina te odakle joj novac za investiranje u turizam?</s>
<s>Dio dobiven od države, zatim Zagrebačke županije, prihodi od poslovanja, manifestacija i najvažnije fondovi Europske unije.</s><s>Prilog 4 Intervju sa gradonačelnikom grada Zaprešića Željkom Turkom Poštovani, ja sam Elizabeta Strunjak, studentica sam treće godine visokoškolskog programa na Fakultetu za turizam u Brežicama, Univerze u Mariboru.</s><s>Pišem diplomski rad na temu Analiza razvoja ruralnog turizma i prepoznavanje ciljne skupine za integrirani proizvod na primjeru grada Zaprešića i njegove okolice.</s><s>Svrha istraživanja u mom radu je pomoći u otkrivanju turističkih potencijala na području grada Zaprešića i njegove okolice te kako ih spojiti u integrirani proizvod.</s><s>Kada kažem njegove okolice, mislim na općine Brdovec, Marija Gorica i Dubravica koje ću detaljnije analizirati.</s><s>Smatram da biste mi vi, sa svojim stručnim znanjem i poznavanjem spomenutih područja, mogli pomoći da dođem do traženih odgovora te da biste mi mogli pružiti potpuno novi pogled za cjelokupnu situaciju razvoja turizma na istraživanom području.</s><s>1. Koliko ste zadovoljni sa razvojem turizma u gradu Zaprešiću u proteklih nekoliko godina?</s><s>Te koje su atrakcije najprivlačnije turistima, po vašem mišljenju?</s>
<s>Od prošle godine, na mjesto direktora TZ došao je mladi i ambiciozni gospodin.</s><s>Već je sada, unatoč virusu COVID – 19, učinio velik pomak i iznio opasno dobre planove za budućnost.</s><s>Naš grad ima povijest vezanu uz bana Josipa Jelačića pa je upravo tako sve vezano za njega prava atrakcija Zaprešića.</s><s>Kompleks Novih dvora sa svim njegovim čarima.</s>
<s>2. Novi direktor, Toni Ganjto, relativno je mlad, mislite li da će njegova mladost biti problem zbog nedostatka iskustva, ili će, baš suprotno, uvesti pozitivne inovacije?</s>
<s>3. Kakvi su vaši planovi za daljnji razvoj turizma?</s><s>Revitalizacija Novih dvora od posebne je važnosti za grad Zaprešić pogotovo zbog neograničenog turističkog potencijala koji ovaj kompleks ima te su zbog toga u fokusu grada.</s><s>Uz to, u proračunu grada Zaprešića za ovu godinu predviđena su i sredstva za obnovu kukuružarnika i amfiteatra ispred njega te se u taj projekt kreće već ove jeseni.</s><s>Također, direktorov je plan predstaviti Zaprešić kroz priču koju će stvarati svi stanovnici.</s><s>Kroz priču koja će prikazivati Zaprešić upravo onako kako ga vide lokalci.</s><s>4. Smatrate li da je dobro prilagođen omjer cijene i kvalitete turističkih proizvoda koje grad nudi?</s>
<s>Teško je globalizirati ponudu grada.</s><s>Negdje je omjer fantastičan, dok se negdje pretjeruje s cijenama, negdje su cijene preniske.</s><s>Ne mogu zaista govoriti u globalu.</s><s>Ali mislim da poslovanje određenih subjekata govori dovoljno o tome 5. Možete li malo objasniti kako to mislite da poslovanje govori o tome je li omjer u redu?</s>
<s>Pa, teško da će pokraj tolike konkurencije uspjeti netko tko postavlja ogromne cijene ili netko tko ne pruža zadovoljavajuću kvalitetu.</s><s>Cijena se nekako formira sama među konkurentima.</s>
<s>6. Kroz koje se medije najčešće promovirate?</s><s>Započeli smo prošle godine sa radom DMO-a te TIC-a.</s><s>To je svakako ogroman korak u promociji i oglašavanju turizma.</s><s>Tu su sada i suveniri, pa i pričanje priče koja je lako pamtljiva i ostavlja sjećanje na naš Grad.</s><s>7. Primjećujete li veću potražnju za digitalnim medijima u posljednjih nekoliko godina te da li se prilagođavate trendovima?</s><s>Da, svakako.</s><s>Sve se moderniziralo, upravo tako se i kod nas pripremila virtualna šetnja gradom.</s><s>Točnije Novim Dvorima.</s><s>Osim toga, zbog COVID-a se sve prebacilo na internet i društvene mreže.</s><s>Jako smo se angažirali i započeli objavljivati sve više sadržaja online.</s>
<s>8. Na koji način koristite pomoć turističke zajednice ili kakvih drugih organizacija za promociju i distribuciju turističkih proizvoda?</s><s>Mi dajemo veliku odgovornost našoj turističkoj zajednici, no mogu reći da zaista veliki stručnjaci vode turizam grada Zaprešića.</s><s>Mislim da smo veliki korak napravili kada smo osnovali DMO, iako je to i dalje TZ, proširili smo njezinu odgovornost.</s>
<s>Ne bih se ograničavao na samo jedan segment.</s><s>Ponuda Zaprešića je raznolika i može se pronaći za svakoga ponešto.</s><s>Od ponude za djecu, aktivne turiste, sportaše, obožavaoce prirode, ljubitelje dobre hrane i vina, umjetnike.</s><s>Zaista se možemo pohvaliti bogatom i širokom ponudom.</s><s>10.</s><s>Slažete li se da bi uz to primjerna ciljna skupina za ovo područje bila i obitelj sa djecom iz urbanog područja, željna aktivnosti u prirodi te tradicije i tradicionalne kuhinje?</s>
<s>Može i ta ciljna skupina.</s><s>Rekao sam, pregršt je mogućnosti u našem gradu.</s><s>11.</s><s>Koje su manifestacije najposjećenije u Zaprešiću?</s><s>Ima li mjesta za razvoj u tom pogledu?</s>
<s>Manifestacije su uglavnom vezane uz važnije datume: Božić, Uskrs, Valentinovo, Dane Zaprešića koji su ipak najposebniji za naš grad.</s><s>Cijelu se godinu pripremamo za te dane i smatram da su dovedeni do savršenstva.</s><s>Svake se godine trudimo izboljšati s obzirom na prethodnu godinu te uvijek poslušamo savjete na koji način to učiniti.</s>
<s>12.</s><s>Smatrate li da postoji potencijal za razvoj održivog turizma u gradu Zaprešiću?</s><s>Da li je grad već poduzeo neke mjere po pitanju održivosti?</s><s>Da, plan je u programu ''Zaprešić, moja priča'' odraditi jedan veliki pothvat koji će uvelike povećati održivost Zaprešića.</s><s>No, o tome će se više znati kroz koji mjesec.</s><s>Za sada mogu izdvojiti suvenire koji se prodaju u TIC-u.</s><s>Izrađeni su u potpunosti od “eco-friendly” materijala – PLA plastike dobivene preradom kukuruznog škroba što ove suvenire čini biorazgradivim, a ideja, dizajn i proizvodnja su 100% hrvatski.</s><s>Naši suveniri su utjelovljenje nove ere moderne umjetnosti koja osim estetske ljepote pridonosi i očuvanju okoliša.</s><s>Nadalje, tu je projekt nabavke spremnika za odvojeno prikupljanje komunalnog otpada.</s><s>Grad Zaprešić, kao jedinica lokalne samouprave, želi uspostaviti kvalitetan, postojan i ekonomski učinkovit sustav sakupljanja komunalnog otpada u skladu s načelima održivoga razvoja, zaštite okoliša, gospodarenja otpadom zaštitom javnog interesa.</s><s>Planirani rezultat projekta je povećanje od 4% odvojenog prikupljenog komunalnog otpada u 2020. godini u odnosu na 2016. godinu.</s><s>Ukupna vrijednost projekta iznosi 1.700.000,00 kuna za nabavku preko 3000 spremnika za selektivno odvajanje komunalnog otpada.</s><s>13.</s><s>Koje akcije poduzimate kako biste pridonijeli društvenu i gospodarsku korist svim dionicima u gradu?</s>
<s>Definitivno smo se pobrinuli da Zaprešić ima sve ono što jedan grad treba imati; zadovoljavajući komunalni standard, kvalitetan odgojno-obrazovni sustav te dobre temelje za gospodarski i turistički razvoj.</s><s>Daleko iza nas je vrijeme kada se iz Zaprešića odlazilo živjeti u Zagreb, danas se dolazi živjeti u Zaprešić jer smo stvorili sve preduvjete za kvalitetan život naših stanovnika.</s><s>Uz to bih istaknuo ulaganja u komunalnu infrastrukturu, koja u povijesti Zaprešića nikad nisu bila veća.</s><s>Krenuo bih s izgradnjom južne obilaznice grada koja je doprinijela tome da naš centar nije zagušen tranzitnim prometom i modernizacijom željeznica koje nas kvalitetno i brzo povezuju s metropolom.</s><s>Na tome zahvaljujem Vladi koja je europskim, ali i vlastitim sredstvima, krenula u realizaciju ovih projekata na koje su žitelji zaprešićkog kraja čekali preko 30 godina.</s><s>14.</s><s>Sa kojim bi se susjednim općinama turistička ponuda grada Zaprešića mogla ujediniti kako bi se stvorio integrirani turistički proizvod?</s><s>Mislim da bi bilo odlično kada bi se stvorio integrirani proizvod povezujući grad Zaprešić i okolne općine.</s><s>Svaka općina je posebna na svoj način i doprinosi gradu kao što i grad Zaprešić pridonosi njima.</s><s>15.</s><s>Sa kakvim novčanim sredstvima za razvoj turizma raspolaže grad Zaprešić te odakle dobivate novac za investiranje u turizam?</s><s>Velik dio naših projekata sufinanciran je iz EU.</s><s>Meni su osobno, ali i građanima Zaprešića, u srcu Novi dvori za čiju smo obnovu, također europskim sredstvima, izradili projektnu dokumentaciju, a to je bio prvi korak ka dugo očekivanoj revitalizaciji tog vrijednog povijesnog kompleksa u kojemu je nekada živio ban Josip Jelačić.</s><s>S obzirom na izniman povijesni i kulturni značaj kompleksa, integriranim programom želi se obnoviti i zaštititi kompleks, a brojne objekte u sklopu istog staviti u turističku, društvenu i gospodarsku funkciju te brendirati i promovirati kao jedinstvenu turističku destinaciju nadomak Zagreba.</s><s>Svojim smo sredstvima obnovili Vršilnicu, jedinstveni objekt koji je u banovo vrijeme služio za preradu žita, pretvorili smo u multimedijski centar za kulturna događanja i poslovne skupove, za koji dan otvorit ćemo povijesno-poučnu stazu, a u Proračunu su rezervirana i sredstva za obnovu zgrade Kukuružarnika.</s><s>Sve je spremno i za prijavu obnove čitavog kompleksa i samo čekamo raspis nove financijske omotnice za kulturnu baštinu.</s><s>Procijenjena vrijednost projekta je 150 milijuna kuna.</s><s>Projektom Forest Ride, vrijednim 8,5 milijuna kuna, od čega su 7,2 milijuna bespovratna sredstva, planira se izgradnja nove biciklističko pješačke infrastrukture Zaprešić – Pojatno i Industrijske ulice te njihovo spajanje na postojeću biciklističku pješačku stazu koja vodi prema željezničkoj postaji Novi dvori.</s>
<s>Zaprešić raspolaže sa 205 postelja.</s><s>U siječnju ove godine, 197 postelja je bilo zakupljeno.</s><s>Nakon pojave COVID-a 19, ta brojka jedva doseže 50.</s><s>Nadam se da će se stanje uskoro vratiti na staro te bi tada čak bila potrebna izgradnja novih smještajnih objekata kako bi se zadovoljila potražnja.</s><s>17.</s><s>Postoje li u gradu kakve mogućnosti za izgradnju novih smještajnih objekata?</s>
<s>Nažalost, dolazak investitora ne ovisi samo o nama, ali nastojat ćemo daljnjim ulaganjem u komunalnu infrastrukturu stvoriti još bolje preduvjete za njihov dolazak.</s>
<s>Poštovani, ja sam Elizabeta Strunjak, studentica sam treće godine visokoškolskog programa na Fakultetu za turizam u Brežicama, Univerze u Mariboru.</s><s>Pišem diplomski rad na temu Analiza razvoja ruralnog turizma i prepoznavanje ciljne skupine za integrirani proizvod na primjeru grada Zaprešića i njegove okolice.</s><s>Svrha istraživanja u mom radu je pomoći u otkrivanju turističkih potencijala na području grada Zaprešića i njegove okolice te kako ih spojiti u integrirani proizvod.</s><s>Kada kažem njegove okolice, mislim na općine Brdovec, Marija Gorica i Dubravica koje ću detaljnije analizirati.</s><s>Smatram da biste mi vi, sa svojim stručnim znanjem i poznavanjem spomenutih područja, mogli pomoći da dođem do traženih odgovora te da biste mi mogli pružiti potpuno novi pogled za cjelokupnu situaciju razvoja turizma na istraživanom području.</s><s>1. Vi ste relativno kratko na funkciji direktora TZ, jeste li zadovoljni sa situacijom koja vas je dočekala pošto neko vrijeme prije vašeg dolaska nitko nije vodio Moram priznati da nije bilo jednostavno.</s><s>Još i sad nailazim na poneke zaostatke.</s><s>Nešto što se trebalo obaviti još u prosincu, ali nije to imao tko obaviti.</s><s>Velik dio posla su preuzeli zaposlenici iz općine Brdovec, no ne možete tražiti od ljudi da uz svoj posao obavljaju posao još jedne osobe.</s><s>Došao sam u taj posao iz jedne potpuno druge branše i još su me dočekali ''repovi'' od prije nekoliko mjeseci.</s><s>Iako se susrećemo sa velikim gubicima zbog korona virusa, te su sve manifestacije odgođene.</s><s>Meni je čak to odgovaralo, da se makar malo uhodam u posao prije no što to sve krene.</s><s>2. Koliko ste općenito zadovoljni sa razvojem turizma na području općina na kojima djeluje TZ Savsko – sutlanska dolina i brigi, u posljednjih nekoliko godina?</s>
<s>Ne mogu reći da nisam zadovoljan, no daleko je to još od maksimuma.</s><s>Ogroman se potencijal krije na području naše TZ.</s><s>Od prirodnih ljepota, bogate kulturne baštine, povijesti koja priča nevjerojatne priče, skladom i mirom između stanovništva i poduzetnika.</s><s>Zaista ogroman potencijal, no treba ga znati iskoristiti na pravi način.</s>
<s>3. Na koji bi se to način trebali iskoristiti potencijali?</s><s>Svjestan sam da se ne može sve učiniti odjednom, nemamo za to niti dovoljno kadra, niti dovoljno novčanih sredstava.</s><s>No, možemo se povezati sa lokalcima, poslušati ih i krenuti se prilagođavati njihovim željama i potrebama.</s><s>Sitnice za početak.</s><s>Npr. vozim se na posao i nailazim na oronulu tablu TZ Savsko sutlanske doline i brigi.</s><s>Te table nisu uređivane od kada su postavljene.</s><s>To su zaista banalne stvari, no jako se brzo skupe te sitnice, to se već čini kao jako velika stvar.</s><s>Također, u suradnji sa TZ Zagrebačke županije, organizirali smo besplatnu online edukaciju za sve iznajmljivače.</s><s>Vezano uz novonastalu situaciju zbog korona virusa.</s><s>Niti jedan naš iznajmljivač nije pristupio edukaciji.</s><s>4. Koje su atrakcije najprivlačnije turistima, po vašem mišljenju?</s><s>Najvažnije su za naše područje manifestacije koje se održavaju tokom cijele godine.</s><s>Te su manifestacije odličan način da se svi zabave, ne samo turisti, već i lokalno stanovništvo.</s><s>Također, poslovni subjekti našeg području plaćaju turističke članarine, moramo učiniti nešto za njih, kako bi znali da smo ovdje, da njihov novac dolazi kod nas s nekom svrhom.</s><s>5. Kakvi su vaši planovi za nadaljnji razvoj turizma na tom području?</s><s>Trenutno je u realizaciji projekt pod nazivom Ride&Bike.</s><s>Uključuje vožnju biciklima i jahanje konja kroz šumovita prostranstva, pašnjake i dolinu rijeka Sutle i Save, a sve na trasiranim stazama projekta.</s><s>Također, bit će moguće organiziranje grupnih posjeta pod vodstvom ovlaštenih voditelja za jahanje uz ponudu najma konja, e-bicikla ili po potrebi kombi prijevoza.</s><s>Plan nam je ukomponirati uz rute i popratni sadržaj kao što je kušanje vina i proizvoda domaćih proizvođača i OPG-ova na području TZ te obilazak znamenitosti i kulturne baštine, kao što su sakralni objekti, dvorci i muzej.</s><s>6. Smatrate li da je dobro prilagođen omjer cijene i kvalitete turističkih proizvoda koje turistička zajednica promovira?</s><s>Smatram da je.</s><s>Cijene se i određuju uspoređujući sa konkurencijom.</s><s>7. Kroz koje se medije najčešće promovirate?</s><s>Tko je zadužen za izvođenje marketinških aktivnosti TZ?</s>
<s>Pa posao TZ je stvaranje i promicanje identiteta i ugleda područja na kojem djeluje.</s><s>Tako da smo mi, odnosno, u ovom slučaju ja.</s><s>Odgovoran i zadužen za taj posao.</s><s>Imamo svoju internetsku stranicu, profil i stranicu na Facebook-u i redovito dajemo izjave za Televiziju zapad koja to kasnije objavljuje na internetu.</s>
<s>Trenutno se baziramo na bicikliste i jahače.</s><s>Mislim da su nam jahači zapravo ciljana skupina od koje bi mogli dosta zaraditi.</s><s>Kako god, ciljana skupina su nam ljudi iz urbanog područja, koji žele uživati u ljepotama prirode.</s><s>9. Slažete li se da bi primjerna ciljna skupina za ovo područje bila obitelj sa djecom iz urbanog područja, željna aktivnosti u prirodi te tradicije i tradicionalne kuhinje?</s>
<s>10.</s><s>U općini Brdovec se nalazi sjedište Turističke zajednice Savsko-sutlanske doline i brigi koja djeluje na području tri općine, odnosno Brdovec, Marija Gorica i Dubravica.</s><s>Smatrate li da je zbog toga općina Brdovec u boljoj poziciji što se tiče razvoja i ulaganja u turizam od druge dvije navedene općine?</s><s>Općina brdovec i ima najviše mogućnosti za razvoj.</s><s>Najviše su uključeni u rad, najviše novaca ulažu, najviše stanovništva je ovdje.</s><s>Nije toliko do TZ, koliko je do općina.</s>
<s>Sve se okreće ka održivosti.</s><s>Više nije dovoljno pripremiti neki turistički proizvod već se trebaju zadovoljiti različiti parametri, pa tako i prilagoditi se trendovima koji potiču održivost destinacije.</s><s>Posebno je važno neiscrpljivanje prirodnog okoliša kao primarnog turističkog resursa te očuvanje prirodnih i izgrađenih atraktivnosti kao faktora turističke privlačnosti i dijela turističke ponude.</s><s>12.</s><s>Koliko su mali poduzetnici na ovom području međusobno povezani?</s><s>Ne mogu reći da sam prezadovoljan.</s><s>Baš sam nedavno imao sastanak sam jednim potencijalnim iznajmljivačem e- bicikala za naš projekt.</s><s>On je sa našeg područja i požalio se kako je nudio svim iznajmljivačima na našem području da uvrste u svoju ponudu najam njegovih e-bicikala, no samo je jedan iznajmljivač prihvatio ponudu.</s><s>Pretpostavljam da nisu svjesni koliko bi zajedno mogli biti jači, i da će i jedan i drugi imati koristi od toga.</s><s>13.</s><s>Na koji bi se način turistička ponuda općina Dubravica, Brdovec i Marija Gorica mogla ujediniti sa gradom Zaprešićem?</s><s>Pa zapravo, kroz projekt Ride & Bike povezujemo naše konjičke staze sa Trajbar Teamom u Zaprešiću.</s><s>Naši će gosti moći iznajmiti konje iz njihovog konjičkog kluba.</s>
<s>14.</s><s>Gdje biste uputili svoje goste da žele prenoćiti dok se nalaze na području TZ?</s><s>Sveukupno raspolažemo sa 9 smještajnih objekata.</s><s>Najviše se rezerviraju kuće za odmor s bazenom.</s><s>Dosta su često to iznajmljivanja za kakve proslave, djevojačke, momačke, rođendane..</s><s>Definitivno nedostaje još smještajnih objekata, posebice hotel ili hostel, za prihvat većeg broja gostiju.</s><s>No, vjerujem da će i to uskoro doći na red.</s>
<s>15.</s><s>Sa kakvim novčanim sredstvima za razvoj turizma turistička zajednica?</s><s>Mi smo neprofitna organizacija koja novac dobiva iz općina Brdovec 50 %, Marija Gorica 30 % i Dubravica 20 %.</s><s>Jedan dio se financiramo i iz turističkih članarina te boravišnih pristojbi.</s><s>Nerijetko se uključuju Hrvatska turistička zajednica te TZ Zagrebačke županije.</s><s>Europska unija isto tako, nerijetko sufinancira pokoji projekt.</s><s>I tako.</s><s>Snalazimo se.</s><s>Prilog 6 Fotografije atrakcija uključenih u program Slika 1: Jezero Zajarki</s>
<s>Šoderica Zajarki smjestila se na južnom ulazu u grad Zaprešić i već je 50-ak godina okupljalište mještana i posjetitelja sa svih strana, ali je i drugi dom mnogih zaljubljenika u ribolov.</s><s>Usred vodene površine od 40 hektara smjestio se mali otok, što ovo jezero čini još ljepšim i romantičnijim (VisitZaprešić, b. d.).</s>
<s>Dvorac Lužnica spomenik je prve kategorije i mjesto održavanja, kako duhovnih, tako i svjetovnih seminara i koncerata.</s><s>Dvorac je smješten u zelenilu parka engleskog tipa, a odnedavno kvalitetu turističke ponude poboljšavaju i tamošnji novi smještajni Slika 3: Sirevi iz siraneFurnkranz</s>
<s>Proizvode svježi sir i vrhnje, sirutku, kuhani sir, kuhani dimljeni sir, kuhani sir sa začinima, sir u tipu škripavca.</s><s>Za proizvodnju sireva koriste mlijeko svojih krava koje drže namaloj farmi u dvorištu iza obiteljske kuće i sirane (Općina Brdovec, b. d.).</s>
<s>Muzej Brdovec osnovan je 1973 god. pri Narodnom sveučilištu Zaprešić, kao zavičajni muzej koji pokriva teritorij bivše općine Zaprešić (danas je taj teritorij podijeljen na grad Zaprešić i pet općina).</s><s>Muzej dakle istražuje i prikuplja predmete koji su dio kulturne baštine ovog kraja.</s><s>Muzejska građa podijeljena je na zbirke: arheološka , etnografska i kulturno – povijesna (Općina Brdovec, b. d.).</s>
<s>Barokna crkva Blažene Djevice Marije od pohođenja u samoj Mariji Gorici, jedna je od najljepših u Hrvatskoj.</s><s>Građena je 1517. – 1527.</s><s>Dolaskom franjevaca iz franjevačke provincije "Bosne Croatie" na Svete Gorice (kasnije Marija Gorica) crkva u Mariji Gorici zajedno sa samostanom (Turistička zajednica Savsko - sutlanska dolina i brigi, b. d.).</s>
<s>Najpoznatiji turističko ugostiteljski objekt u Mariji Gorici je izletište "Ladanjski raj", smješten nedaleko od centra Marije Gorice, na brijegu Lipa, sa zadivljujućim pogledom na dolinu rijeke Sutle i slovensko gorje.</s><s>Izletište je vrlo zahvalno mjesto i zbog svoje gastronomske ponude (domaća kuhinja) s pratećim ugostiteljskim prostorom i zabavnim programom (Turistička zajednica Savsko - sutlanska dolina i brigi, b. d.).</s>
<s>Trajbar Team ima 6 soba na principu francuskog ležaja,kojesadrže SAT, TV, bežični pristup internetu, mini bar, klimu/grijanje te kupaonice s kadom ili tuš kabinom.</s><s>U prizemlju se nalazi restoran gdje se poslužuje doručak (VisitZaprešić, b. d.).</s>
<s>Konjički klub Trajbar Team osnovan je 1996.</s><s>Godine sa željom da se konjički sport približi što većem broju ljudi.</s><s>Kroz djelatnost škole jahanja pruža edukaciju i skrbi o sustavnom razvoju konjičkog sporta, a kroz stručno osposobljavanje i praćenje mladih i perspektivnih sportaša stvara što bolje uvjete za postizanje vrhunskih sportskih rezultata.</s><s>Infrastruktura kluba dovedena do savršenstva stvara idealno okruženje za postizanje najbolje forme kako jahača tako i njihovih konja.</s><s>Za one najmlađe, još premalene za školu jahanja, a ipak dovoljno hrabre za prve korake u sedlu, Trajbar Team ima dva ponija i organizirane šetnje (VisitZaprešić, b. d.).</s>
<s>Kompleks Novih dvora jedan od najočuvanijih vlastelinskih kompleksa čiji je zadnji vlasnik bio hrvatski ban Josip Jelačić.</s><s>Spomeničku i gospodarskucjelinu Novih dvora čine dvorac, kapela sv. Josipa, grobnica obitelji Jelačić, perivoj, voćnjak, stambene i gospodarske zgrade, povrtnjak, obradivo zemljište i park-šuma (VisitZaprešić, b. d.).</s>
<s>Restoran Golf nalazi se u prekrasnoj park šumi Hrastina, uz uređena golf vježbališta i u neposrednoj blizini povijesnog imanja i boravišta bana Jelačića.</s><s>Osim bogate ponude jela u ponudi ima i najbolja vina poznatih hrvatskih i svjetskih proizvođača.</s><s>Za djecu je osiguran animator za vrijeme dok roditelji igraju golf (VisitZaprešić, b. d.).</s>
<s>U neposrednoj blizini Novih dvora nalazi se Golf centar, u sklopu kojeg djeluje Golf klub Ban Jelačić.</s><s>U idiličnom okruženju parka i šume Novih dvora, gosti i korisnici Golf centra mogu se u potpunosti prepustiti čarima ovog kraljevskog sporta.</s><s>Prikladan je za napredne igrače, ali i početnike koji mogu pohađati školu golfa ili uzeti individualnu poduku.</s><s>Centar sadrži vježbalište za kratku, srednju i dugu igru, za završne udarce te nadstrešnicu s četiri mjesta, dok je osvjetljenjem cijelog vježbališta korisnicima terena omogućeno uživanje u ovom sportu i u kasne noćne sate (VisitZaprešić, b. d.).</s>
<s>Cretovi su posebna vodena staništa.</s><s>Iako malog broja vrsta i male površine, u njima raste raste specifična vegetacija, dosta različita od ostataka vegetacije hrvatske.</s><s>Stoga na njima nalazimo neke od vrlo rijetkih vrsta u hrvatskoj flori.</s><s>U primjeru općine Dubravice, na cretu se nalazi endemska biljka mesožderka (Turistička zajednica SavskoSlika 13: Kip Pavla Štoosa</s>
<s>Pavao Štoos rođen je u Dubravici 1806. godine.</s><s>Bio je veliki rodoljub i prethodnik preporodnih strujanja.</s><s>U njegovo vrijeme hrvatskim jezikom nije se javno govorilo.</s><s>To je pogađalo Štoosakoji je napisao više domoljubnih pjesama i budnica kojima je bio promicatelj preporodnih misli među svojim suvremenicima (Turistička zajednica Savsko Slika 14: Restoran Stara Preša</s>
<s>Seosko domaćinstvo nalazi se u mjestu Šenkovec, tridesetak kilometara zapadno od Zagreba, uz samu granicu sa Slovenijom.</s><s>Imanje se prostire na 1,7 hektara površine na kojem su smješteni restoran i veliki vinski podrum, jedinstveni u tim krajevima.</s><s>Najmlađi gosti mogu uživati na dječjem igralištu ili hraniti magarca Veseljka, patkice i Slika 15: Kuća za odmor Feelgood</s>
<s>Smještena u srcu prirode, pokraj šume, ovakuća nudi odmor duše i tijela.</s><s>Uz sadržaje koje nudi objekt kategorije četiri zvjezdice, na raspolaganju su prostranstvo u prirodi i brežuljak od 1600 m2, velika natkrivena terasa s roštiljem, bazen i veličanstven pogled iz spavaće sobe na dolinu (Turistička zajednica Savsko-sutlanska dolina i brigi, b. d.).</s><s>Slika 16: Glavno jelo u Restoranu Jezera Izvor: Restaurant Jezera, b. d.</s>
<s>Restoran Jezera se nalazi u Jablanovcu, u Zaprešiću, njegova su posebnost riblji specijaliteti te upravo jezero pokraj restorana u kojem plivaju ribe koje su djeci zanimljivost, a odraslima dokaz kako je njihova riba svježa.</s><s>Ručaku programu se sastoji od predjela: namaz od pastrve, glavnog jela: pastrvasa žara + kuhani krumpir i grah salata, te desert: lava cake sa sladoledom (VisitZaprešić, b. d.).</s>
<s>Suvenir bana Josipa Jelačića dio je poklona koji čeka goste na kraju putovanja.</s><s>Radi se o suvenirima koji su dobiveni putem 3D printanja od eco friendly materijala Slika 18: Letak programa</s>