turizam;indikatori održivog turizma;održivi turizam;Međimurska županija;tourism;sustainable tourism indicators;sustainable tourism;Međimurje County;info:eu-repo/classification/udc/338.48:502.131.1(497.5)(043.2)

<s>Podpisan-i/-a študent/-ka Petra Janković • izjavljam, da je zaključno delo rezultat mojega samostojnega dela, ki sem ga izdelal/-a ob pomoči mentor-ja/-ice oz. somentor-ja/-ice; • izjavljam, da sem pridobil/-a vsa potrebna soglasja za uporabo podatkov in avtorskih del v zaključnem delu in jih v zaključnem delu jasno in ustrezno • na Univerzo v Mariboru neodplačno, neizključno, prostorsko in časovno neomejeno prenašam pravico shranitve avtorskega dela v elektronski obliki, pravico reproduciranja ter pravico ponuditi zaključno delo javnosti na svetovnem</s>
<s>dela deponirana/objavljena v DKUM dostopna široki javnosti pod pogoji licence CreativeCommons BY-NC-ND, kar vključuje tudi avtomatizirano indeksiranje preko spleta in obdelavo besedil za potrebe tekstovnega in podatkovnega rudarjenja</s>
<s>ZAHVALA reproduciranje brez predelave avtorskega dela, distribuiranje, dajanje v najem in priobčitev javnosti samega izvirnega avtorskega dela, in sicer pod pogojem, da navedejo avtorja in da ne gre za komercialno uporabo; • dovoljujem objavo svojih osebnih podatkov, ki so navedeni v zaključnem delu in tej izjavi, skupaj z objavo zaključnega dela; • izjavljam, da je tiskana oblika zaključnega dela istovetna elektronski obliki zaključnega dela, ki sem jo oddal/-a za objavo v DKUM.</s>
<s>Zahvaljujem se mentoru doc. dr. Marko Koščak na poticajnom vođenju tijekom nastajanja rada, sumentoru izr. prof. dr. Mladen Knežević na pomnom čitanju, kritikama, sugestijama i pomoći.</s><s>Hvala mojoj obitelji koja je bila uz mene svih ovih godina i bila mi velika podrška.</s>
<s>Turizam danas postaje jedna od najvažnijih i najprofitabilnijih grana.</s><s>Sve se više ljudi odlučuje na putovanje te upoznavanje drugih i drugačijih krajeva i kultura.</s><s>Posao i stres u svakodnevnom životu dovodi do toga da je cilj putovanja užitak, opuštanje, zabava i upoznavanje nečeg novog.</s><s>Turisti izbjegavaju pojam masovnog turizma, čije su posljedice negativne za prirodni i kulturni okoliš, već traže područja s očuvanim okolišem i tradicijom.</s><s>Cilj ovog istraživanja bio je ispitati mišljenje lokalne zajednice o održivom razvoju turizma na području Međimurske županije, te provjera stanja održivosti na temelju izabranih indikatora održivosti.</s>
<s>Tabela 1: Ciljevi održivog razvoja turizma Tabela 2: Prilog funkcionalnom strukturiranju turističke resursne osnove Tabela 4: Prikaz smještajnih jedinica u Međimurju Tabela 5: Registrirana noćenja ostvarena u Međimurskoj županiji prema vrsti kapaciteta 2001.– 2015.</s>
<s>Tabela 6: Prikaz povećanja i smanjenja broja noćenja i potražnje Tabela 7: Višednevna i jednodnevna putovanja domaćeg stanovništva u Županiju u 2014. godini</s>
<s>Tabela 10: Indikatori održivog turizma u Međimurju Tabela 12: Prikaz zaposlenih i nezaposlenih osoba te grane gospodarstva u Tabela 13: Prikaz kretanja proizvoda pod oznakom Tabela 14: Indikatori za mjerenje učinka provedbe na primjeru Međimurje .....</s><s>57 KAZALO GRAFOVA</s>
<s>Graf 10: Prikaz rezultata ankete o povećanju poreza na usluge u ugostiteljstvu i Graf 11: Prikaz rezultata ankete o zagađenju okoliša zbog korištenja javnog prijevoza</s>
<s>Graf 12: Prikaz rezultata anketa o proizvodnji otpada Graf 13 :Prikaz rezultata anketa o zaštićenim kulturnim objektima u gradu Graf 14: Prikaz rezultata anketa o zadovoljstvu stanovništva s ponašanjem Graf 16: Prikaz rezultata anketa o razvijenoj kulturi recikliranja otpadom ........</s><s>62 Graf 18: Prikaz rezultata anketa o razvijenosti manifestacija koje privlače turiste 1 UVOD</s>
<s>Održivi razvoj je razvoj kojim se zadovoljavaju potrebe, a da se pri tome ne ugrožava nikakva mogućnost sljedećih naraštaja u zadovoljavanju potreba (Bačun, Matešič i Omašič, 2012).</s><s>Upravo ovim riječima može se opisati razvoj turizma u Međimurju.</s><s>Cilj proizvoda, projekta ili destinacije svakog turističkog mjesta u svijetu je ostvariti što veći profit i imati što više posjetitelja, odnosno turista.</s><s>U dotičnoj destinaciji je nužno i zadovoljstvo mještana koje je često zamijenjeno težnjom za većom zaradom koju donose posjeti brojnih turista.</s><s>Potrebna je veća briga o zadovoljstvu mještana osiguranjem bolje slike o destinaciji i ograničavanjem posjeta.</s><s>U destinaciji turisti moraju iza sebe ostaviti netaknutu prirodu i kulturne spomenike.</s>
<s>Cilj ovog rada je prikazati potrebu za održivim razvojem turizma u Međimurju te samim time utvrditi kako održivi razvoj utječe na turizam Međimurja, ali i na cjelokupno gospodarstvo Međimurja.</s><s>U destinaciji je svakako bitna i svijest lokalnog stanovništva, njihov pogled na turizam i njihovo uključenje u razvoj destinacije.</s><s>U budućnosti će se razvijati samo one destinacije koje će znati zaštititi svoj prostor od masovnog turizma.</s><s>S aspekta održivog razvoja mogu se definirati 3 područja (Odraz, 2010): - Okoliš - kao ključni element razvoj održivog turizma. - Autentičnost destinacije - poštivanje kulturno-povijesnih elemenata. - Gospodarstvo - pravedna raspodjela aktivnosti za buduće generacije.</s><s>Destinacija Gornje Međimurje je godine 2014./2015. proglašena Europskom destinacijom izvrsnosti.1 (Telišman-Košuta, Ivandić, Boranić Živoder i Marković, 2014).</s><s>Ovakvi rezultati dodatni su poticaj za daljnji razvoj turizma u Međimurju.</s><s>Pozitivni rezultati turizma u Međimurju se svake godine nagrađuju i utvrđuju ponašanje turističkih djelatnika, koji su uporniji svaku godinu i ne žele odustati od svog rada.</s><s>Nagrade su samo dodatni poticaj za daljnji rad.</s><s>Iako Međimurje još uvijek nije poznato u svijetu i ne može se mjeriti u postotcima dolazaka turista u svijetu, turistički djelatnici se trude i nastavljaju dalje s inovacijama i investicijama.</s>
<s>Motivacija za pisanje ovog rada je sama regija Međimurje koja ima velike turističke prednosti koje još nisu iskorištene.</s><s>Neki od neiskorištenih potencijala za razvitak turizma su predivni krajolik, bogata kulturno-povijesna baština te 1 EDEN je akronim za Europske destinacije izvrsnosti, projekt koji promiče modele održivog razvoja turizma preko nacionalnih natjecanja koja se održavaju svake godine, a rezultiraju izborom turističke “destinacije izvrsnosti” za svaku zemlju sudionicu.</s><s>Projekt EDEN time učinkovito postiže cilj privlačenja pažnje na vrijednosti, raznolikost i zajednička obilježja europskih turističkih odredišta i time povećava njihovu vidljivost i stvara podlogu za razmjenu dobre prakse diljem Europe, kao i umrežavanje nagrađenih. (Odrzivi brojni spomenici.</s><s>U radu će se prikazati elementi održivog razvoja u Međimurju te će se istražiti da li je održivi razvoj uključen u ponudu Međimurja.</s><s>Iako se ne pridodaje velika važnost ovom segmentu turizma, nadamo se da će konačni rezultati prikazati Međimurje poželjnom destinacijom te probuditi u turističkim djelatnicima još više volje i želje da Međimurje postane bolja turistička destinacija.</s><s>Unatoč mnogobrojnoj literaturi na temu održivog turizma, znanstvenici i istraživači još uvijek nisu uvelike obratili pozornost na područje održivog turizma u Međimurju pa se nadamo da će naše istraživanje imati mali doprinos boljem razumijevanju i biti od značajne važnosti za održivi turizam na ovom području.</s>
<s>Predmet: mogućnosti za razvoj održivog turizma u Međimurju.</s><s>Održivi razvoj je razvoj kojim se zadovoljavaju potrebe današnjih naraštaja, a da se pritom ne ugrožava mogućnost budućih naraštaja u zadovoljavanju njihovih potreba.</s><s>To znači da pri odlučivanju i provođenju aktivnosti kojima svaka organizacija stvara vrijednost treba sustavno uzimati u obzir ekonomske i društvene činitelje te činitelje vezane uz zaštitu okoliša.</s><s>Održivi razvoj takav je razvoj u kojem su procesi promjena, upotrebe resursa, smjer intervencija, tehnološki razvoj i institucionalne promjene koje se provode u skladu s potrebama današnjih i budućih generacija (Bačun, Matešič i Omašič, 2012).</s><s>Održivi razvoj ostvaruje ravnotežu između zahtjeva za unapređivanjem kakvoće života (ekonomska sastavnica), za ostvarivanjem socijalne dobrobiti i mira za sve (socijalna sastavnica) te zahtjeva za očuvanjem okoliša kao prirodnog dobra o kojima ovise i sadašnja i buduće generacije.</s><s>Poštivanje načela demokracije, ravnopravnosti spolova, socijalne pravde i solidarnosti, zakonitosti, poštivanje prava čovjeka te očuvanje prirodnih dobara, kulturne baštine i čovjekova okoliša pridonosi očuvanju Zemlje za održavanje života u svoj njegovoj raznolikosti, (44. stavak 4. Zakona o zaštiti okoliša („Narodne novine“, br. 110/07.), Hrvatski sabor na sjednici 20. veljače 2009. donio je Strategiju održivog razvitka RH) (Narodne novine, 2009).</s><s>Turizam je vrlo značajan u gospodarstvu mnogih zemalja pa i u Hrvatskoj.</s><s>Turizam Hrvatske je u punom cvatu.</s><s>Taj „puni cvat“ katkad donesi i situacije koje ne želimo, a to su masovni turizam, preveliki broj turista na jednom mjestu, probleme za turističko mjesto, turističke objekte pa i za samu ponudu.</s><s>Ponuda ne može pratiti potražnju jer je potražnja prevelika.</s><s>Veliki kruzeri odjednom dovezu preveliki broj turista.</s><s>Primjerice, u Dubrovniku i Splitu možemo naići na taj problem kada jedan kruzer iskrca 5000 turista i oni krenu hodati rivom.</s><s>Masovni turizam je suprotnost održivom turizmu.</s><s>Kada se spomene pojam turizam, ljudi ga odmah povezuju sa suncem, morem i plažom, no zapravo nije tako.</s><s>Kontinentalni turizam ne pruža more, već pruža puno lijepih i jednako atraktivnih stvari kao i maritimni turizam.</s><s>Iako je kontinentalna ponuda raznolika, u svijetu je poznatiji hrvatski Jadran, hrvatsko more, koje dominira i u samoj prezentaciji hrvatske turističke ponude i hrvatske turističke zajednice.</s><s>Uvelike se daje važnost moru i suncu, a zaboravlja se kontinentalni dio sa svojim ljepotama.</s><s>Zanemarena je unutrašnjost Hrvatske i ostali oblici turizma, osim maritimnog.</s>
<s>Statistika pokazuje da se najveći postotak smještajnih kapaciteta (97%) nalazi u primorskim dijelovima, koje ostvaruju 96% turističkog prometa.</s><s>Nažalost nigdje se ne bilježi turistički promet ostvaren jednodnevnim putovanjima bez noćenja.</s><s>Prema podacima, kontinentalni dio zauzima 1/3 ukupnih kapaciteta države (Državni zavod za statistiku, b.d.).</s>
<s>Cjelokupna kulturno-povijesna baština dijelom je resurs koji još uvijek nije postao turistički proizvod i ne pridodaje mu se velika važnost.</s><s>Razlog tome su brojna ograničenja koja usporavaju turistički razvoj u kontinentalnom dijelu.</s><s>U kontinentalnom dijelu još uvijek ima posljedica ratnih djelovanja, nerazvijena je prometna infrastruktura, identificiran je manjak promocije turističke ponude i nedostatak stručnih kadrova.</s>
<s>Turizam Međimurja je specifičan oblik turizma koji se razvio u Hrvatskoj.</s><s>Zbog toga je jedinstven i lokalno stanovništvo se može njime pohvaliti.</s><s>Turizam Međimurja još uvijek nije razvijen u toj mjeri da se može mjeriti s ostalim destinacijama</s>
<s>svojom jedinstvenošću polako raste te se bori s konkurencijom.</s><s>U pojedinim segmentima povijesti ostaje u svojem obliku te ne briše činjenice što se dogodilo s obitelji Zrinski, gospodarima Čakovca i vlastelinstva Međimurja.</s><s>Manifestacija Porcijunkulovo iz godine u godinu raste, a zadnji podaci govore da je glavni konkurent Špancirfest iz Varaždina predložio suradnju.</s><s>Međimurska županija ima dugu tradiciju, no znatni pomaci ostvareni su posljednjih godina.</s><s>Ova županija nalazi se na krajnjem sjeveru Hrvatske, a ističe se zbog brojnih zelenih brežuljaka, ravnica, jezera, rijeka, pašnjaka i dr. Jedna je od najrazvijenijih županija u Hrvatskoj i ističe se po vrlo razvijenom gospodarstvu, kulturnim bogatstvima te prometnoj povezanosti.</s><s>Novoizgrađeni sportski i spa objekti u Svetom Martinu dodatni su poticaj za turizam u ovoj regiji.</s><s>Planirani Resort u Draškovcu trebao bi promijeniti sliku turizma u Međimurju.</s><s>Izgradnja resorta daje mogućnost zapošljavanja novih kadrova.</s><s>Međimurje nije dobro promovirano te treba poraditi na promociji.</s><s>Međimurje ima priliku da se u budućnosti razvije u turističku destinaciju privlačnu turistima.</s><s>Ono je samo po sebi vrlo specifično, nadopunjuju ga rijeke Mura i Drava, a bliski susjedi Slovenija i Mađarska sudjeluju u raznim projektima kako bi Međimurje uspjelo u svom cilju.</s><s>Da bi se omogućio održiv razvoj turizma u sadašnjosti i budućnosti, potrebno je osigurati kvalitetnu razvojnu strategiju, ali i novčana sredstva za upravljanje turizmom.</s><s>Pritom bi trebalo primjenjivati tri najvažnija načela održivog razvoja: ekološku, sociokulturnu i ekonomsku održivost (Bartoluci, 2013).</s><s>Glavna razvojna vizija Međimurja je postati županija snažnog poduzetništva zasnovana na znanju i inovacijama, očuvanju prirodne i kulturne baštine te visokoj kvaliteti življenja.</s><s>Ciljevi strateškog razvoja Međimurja su jačanje konkurentnosti županijskoga gospodarstva, jačanje županijskih ljudskih resursa i njihovo uključivanje u razvoj županije, očuvanje prirodnog okoliša učinkovitim gospodarskim upravljanjem županijskim kulturnim nasljeđem i njezinim prirodnim resursima.</s><s>Turizam će konvertirati prirodna i kulturna dobra županije u gospodarska dobra, pri čemu se ona ne će degradirati i znatno mijenjati.</s><s>Zbog vlastitog interesa turizam mora štititi prirodnu i kulturnu baštinu od sebe samog i od ostalih sektora.</s><s>Struktura i posebne karakteristike prostora Međimurja osobito odgovaraju novim trendovima u razvoju turizma, označenim riječima „malo je lijepo“ (Regionalna razvojna agencija Međimurje, 2009).</s><s>S vremenom će se pokazati i dokazati hoće li prethodno postavljeni ciljevi opravdati pretpostavku da se Hrvatska svijetu ne treba prikazati kao zemlja mora i sunca, nego da treba u njezinu promociju uključiti i kontinentalni dio kao dio s mnogo zanimljivih destinacija (ibid.).</s><s>1.2 Svrha i ciljevi magistarskog rada</s>
<s>Svrha ovoga rada je praktična.</s><s>Magistarski rad će poslužiti vodećim organizacijama Međimurske županije u daljnjem radu vezanom uz razvoj održivog turizma u Međimurja jer će se ovim radom provjeriti stupanj razvoja turizma, istražiti i opisati elemente održivosti na temelju indikatora održivog razvoja koji su istraženi i upotrijebljeni u radu te će se na temelju indikatora predložiti i sugerirati buduće (željeno) stanje turizma u Međimurju.</s><s>Pri tome će se koristiti rezultati anketa i intervjua koje ćemo napraviti.</s>
<s>3. opisati elemente održivosti u Međimurju; 4. opisati Međimurje kao turističku destinaciju; 5. opisati trenutnu ponudu u Međimurju i predstaviti trg konkurencije; 6. opisati rezultate izvedenih intervjua i anketnih upitnika; 7. opisati buduće stanje.</s>
<s>U magistarskom radu ćemo postaviti dva istraživačka pitanja: 1. Da li su turistički proizvodi u Međimurju u cijelosti takvi da upotrebljavaju i ubrajaju elemente održivosti.</s>
<s>2. Da li je trend rasta povezan s elementima održivosti, kako je on povezan s održivosti te da li ga treba promijeniti.</s><s>Na temelju anketnih upitnika postavit ćemo hipoteze: 1. Većina anketiranih smatra da je održivi razvoj važan za razvoj turizma u Međimurju.</s>
<s>2. Većina anketiranih smatra da indikatori održivog turizma nisu dovoljno uključeni u turističku ponudu Međimurja te da još uvijek ima mjesta za razvoj.</s><s>1.4 Pretpostavke i ograničenja</s>
<s>Na početku pisanja ovog rada pretpostavke su da ćemo naići na dovoljno literature za ovu temu kako bi prikupili i dobili potrebno znanje za pisanje rada.</s><s>Pretpostavljamo da će glavni akteri za razvoj turizma u Međimurju sudjelovati u pisanju rada te pomoći svojim znanjem, informacijama i iskustvom koje su stekli radom u turizmu Međimurja.</s>
<s>Problem na koji bismo mogli naići je taj da ćemo trebati informacije koje dotične institucije ne mogu dati, npr. visina profita.</s><s>Smatramo da bismo mogli naići i na problem s dobivanjem riješenih anketnih upitnika, tj. nedovoljno pravilno riješenih upitnika koji će nam biti potrebni za pisanje ovog rada.</s><s>Nadalje, postoji mogućnost premalog odaziva osoba iz dotičnih organizacija za sudjelovanje u intervjuu.</s><s>Problem pridobivanja adekvatnog uzorka anketiranih osoba je sljedeći problem koji bismo željeli izbjeći.</s>
<s>Nakon izvedenih anketnih upitnika možemo reći da je lokalno stanovništvo riješilo upitnike u velikom broju i dobili smo odgovore na sva postavljena pitanja.</s><s>Kod intervjua pretpostavka koju smo naveli na početku pisanja rada, pokazala se točnom.</s><s>Iz dotičnih organizacija malo osoba se odazvalo intervjuu.</s><s>Odaziv je bio premalen vjerojatno iz razloga jer su radnici u organizacijama prezaposleni sa svakodnevnim radnim zadacima te nemaju vremena za nove zadatke, a za više osoba u radnom odnosu ili nema potrebe ili nema novaca.</s><s>1.5 Predviđene metode istraživanja</s>
<s>U teorijskom dijelu upotrijebili smo metodu deskripcije kojom smo predstaviti glavne pojmove vezane uz ovaj rad.</s><s>U radu su prikazani radovi domaćih i stranih znanstvenika.</s><s>Metoda koje se koristila u ovom radu je polustrukturiran intervju.</s><s>U primarnom istraživanju htjeli smo intervjuirati sudionike u turizmu u Međimurju te tako pokazati njihovo mišljenje o sadašnjim podacima te o pokazateljima u budućnosti.</s><s>Ujedno su se htjeli saznati i budući koraci koji se planiraju realizirati.</s><s>U radu se pomoću intervjua odgovora na postavljena pitanja, da li su turistički proizvodi u Međimurju u cijelosti takvi da upotrebljavaju i ubrajaju elemente održivosti i na temelju toga istražujemo kako je trend rasta povezan s tim te da li ga treba promijeniti.</s><s>Odgovore na ova pitanja smo željeli pronaći kod vodećih institucija s područja turizma u Međimurju.</s><s>U radu se koristila i anketa pomoću koje su dobiveni rezultati potrebni za uvid u detaljne informacije vezane uz ovaj rad.</s><s>Anketa se provodila na društvenim mrežama te elektroničkom poštom.</s><s>Provodila se i slučajnim odabirom tako da su slučajno odabrani prolaznici ispunjavali ankete.</s><s>Na ovaj način se želio postići što veći broj potpuno riješenih anketa pomoću kojih se može postići potpuniji rezultat potreban za rad.</s><s>Ispitanicima su se u anketi postavljala pitanja vezana za turizam Međimurja s područja održivog razvoja.</s><s>Prikupljeni rezultati su predstavljeni pomoću tabela i grafikona.</s><s>2 POJAM ODRŽIVOG TURIZMA</s>
<s>Održivi je razvoj proces koji ima više definicija, a najpoznatija i najčešće upotrebljavana je ona objavljena u izvješću „Naša zajednička budućnost“ UNove Komisije za okoliš i razvoj iz 1987. godine.</s><s>Prema njoj, održivi je razvoj „razvoj kojim se zadovoljavaju potrebe današnjih naraštaja, a da se pritom ne ugrožava mogućnost budućih naraštaja u zadovoljavanju njihovih potreba“.</s><s>To znači da pri odlučivanju i provođenju aktivnosti kojima svaka organizacija stvara vrijednost treba sustavno uzimati u obzir ekonomske i društvene činitelje te činitelje vezane za zaštitu okoliša.</s><s>Održivi je razvoj takav razvoj u kojem su procesi promjena, upotreba resursa, smjer investicija, tehnološki razvoj i institucionalne promjene koje se provode konzistentni s potrebama današnjih i budućih naraštaja (Bačun, Matešić i Omazić, 2012).</s><s>Još jedna definicija održivog razvoja glasi: Održivi razvoj je okvir za oblikovanje politika i strategija kontinuiranog gospodarskog i socijalnog napretka, bez štete za okoliš i prirodne izvore bitne za ljudske djelatnosti u budućnosti.</s><s>On se oslanja na ambicioznu ideju prema kojoj razvoj ne smije ugrožavati budućnost dolazećih naraštaja trošenjem neobnovljivih izvora i dugoročnim devastiranjem i zagađivanjem okoliša.</s><s>Osnovni je cilj osigurati održivo korištenje prirodnih izvora na nacionalnoj i međunarodnoj razini (Odraz, 2010).</s><s>Sadržaj održivog turizma može se predočiti kao skup od dvanaest ciljeva koji se odnose na ekonomski, društveni i environmentalistički utjecaj turizma.</s><s>Ti su ciljevi sljedeći (Pavlović i Križman, 2008): 1. Ekonomska održivost - održivost i konkurentnost turističkih destinacija i poduzeća kako bi mogli dugoročno nastaviti napredovati i isporučivati koristi.</s><s>2. Lokalni napredak - maksimiziranje doprinosa turizma gospodarskom napretku receptivnih destinacija što uključuje povećanje dijela turističke potrošnje zadržanoga na lokalnoj razini.</s><s>3. Kvaliteta zapošljavanja - povećati broj i kvalitetu lokalnih poslova kreiranih i podržavanih turizmom što uključuje povećanje razine plaća i dostupnost posla svima, bez spolne, rasne i druge vrste diskriminacije.</s><s>4. Društvena jednakost - traganje za širom i pravednom raspodjelom ekonomskih i društvenih koristi od turizma u receptivnim zajednicama, uključujući povećanje mogućnosti, dohotka i usluga siromašnima.</s><s>5. Zadovoljstvo</s>
<s>6. Lokalna kontrola - angažiranje i davanje moći lokalnim zajednicama u planiranju i odlučivanju u vezi s upravljanjem i budućim razvojem turizma na njihovu prostoru, u suradnji s ostalim dionicima.</s><s>7. Blagostanje zajednice - održavanje i poboljšanje kvalitete života u lokalnim zajednicama,</s>
<s>resursima, izbjegavanjem svakoga oblika društvene degradacije ili eksploatacije.</s><s>8. Kulturno bogatstvo - poštovanje i unaprjeđenje povijesnog nasljeđa, autentične kulture, tradicija i razlikovnosti lokalnih zajednica.</s><s>9. Fizički integritet - održavanje i unaprjeđenje kvalitete urbanog i ruralnog okoliša te izbjegavanje fizičke i vizualne degradacije okoliša.</s><s>10.</s><s>Biološka različitost - podržavanje očuvanja prirodnih područja, staništa i divljine te minimiziranje štete koja im se nanosi.</s><s>11.</s><s>Učinkovitost resursa - minimiziranje uporabe rijetkih i neobnovljivih resursa pri razvoju i djelovanju turističkih sadržaja i usluga.</s><s>12.</s><s>Čistoća okoliša - minimiziranje zagađenja zraka, vode i zemlje te otpada koji stvaraju turistički ponuđači i turisti.</s><s>Sedamdesetih godina došlo je do ekonomske krize koja se slobodno može nazvati i krizom društva s obzirom da su proizvodni odnosi dosegli takve granice koje su postale neodržive u odnosima raspodjele, bilo da se radi o neodrživoj raspodjeli proizvedenog bogatstva, neodrživoj raspodjeli rada ili neodrživoj raspodjeli prirodnih resursa između generacija.</s><s>Prema izvještaju Programa Ujedinjenih Naroda za razvoj iz 1997. godine, 1,3 milijarde ljudi živi ispod razine koja označuje siromaštvo, a razlika između najbogatijih i najsiromašnijih sve više raste.</s><s>Bio je to siguran znak nastale i rastuće svjetske razvojne krize.</s><s>Kriza razvoja se definira kao „raskidanje veze između procesa akumulacije i postupka reguliranja socijalnih odnosa i odnosa između čovjeka i prirode.</s><s>Ona obuhvaća i premašuje krizu kapitalizma.“ Ona proizlazi iz činjenice se materijalni, socijalni i kulturni uvjeti razvoja više ne mogu jamčiti.</s><s>Nastojanja da ih se ponovno objedini pod svaku cijenu, kako bi se nastavio isti razvoj, mogu biti u jednakoj mjeri kobna kao i njihova potpuna odsutnost (Vukonić i Izvještaj pod naslovom Naša zajednička budućnost koji je 1989. godine objavila Komisija za okoliš i razvoj Ujedinjenih naroda smatra se temeljnim dokumentom koji je koncipirao razvoj svijeta u budućnosti na osnovama održivosti i zajedništva.</s><s>Prvi je to takav dokument u povijesti čovječanstva u kojem se pod okriljem Ujedinjenih naroda progovorila zajednička svijest čovječanstva o brizi za život budućih generacija.</s><s>Na temeljima izloženim u ovom dokumentu kasnije su elaborirani mnogi projekti i dokumenti među kojima i oni Svjetske turističke organizacije koja je zatražila od svojih članica da akceptiraju stajališta iznesena u izvještaju „Naša zajednička budućnost“ (ibid.).</s><s>Iz navedenih se razloga potkraj 80-tih počelo sve više govoriti o tzv. „sustanable development“ ili „održivom razvoju“ kao odgovoru na novonastalu krizu.</s><s>Već u prvim pokušajima definiranja ovoga pojma iskazana je namjera da se radi o takvom razvoju koji odgovara sadašnjim potrebama, a ne dovodi u pitanje da buduće</s>
<s>mnogobrojnim definicijama koje se koriste u suvremenoj teoriji i praksi razvoja, odlučili smo se za onu koja kaže: Održivi razvoj je promjena strukture globalne proizvodnje i potrošnje koja ne remeti ekosustave.</s><s>Za razliku od štetnog gospodarskog rasta i društvenog razvoja za okoliš, kakvi postoje od industrijske revolucije do danas, ovakav rast i razvoj usklađeni su s ekosustavima u kojima se odvijaju i zato su dugoročno održivi (ibid.).</s>
<s>2.1 Deklaracija o održivom razvoju iz Johannesburga Deklaracija o održivom razvoju iz Johannesburga dokument je Ujedinjenih naroda prihvaćen na Svjetskom samitu o održivom razvoju (WSSD) održanom 2002. godine.</s><s>Deklaracija iz Johannesburga nadograđuje se na deklaraciju UNove konferencije o ljudskom okolišu koja je održana u Stockholmu 1972. i Summit o Zemlji održanom u Rio de Janeiru 1992. godine.</s><s>Njome se potvrđuje opredjeljenje mnogih država za održivi razvoj i ističe kako je multilateralnost jedini put prema održivom razvoju.</s><s>S aspekta političkog opredjeljenja sudionika Summita, ova je Deklaracija, u usporedbi s onom iz Ria, općenita.</s><s>Naime, to je dogovor u vezi sa svjetskim stanjem koje je opasnost za održivi razvoj čovječanstva.</s>
<s>gladi, neishranjenosti i pothranjenosti, strane okupacije, oružanih sukoba, ilegalne trgovine drogom, djelovanja organiziranoga kriminala, korupcije, prirodnih katastrofa, ilegalne trgovine oružjem, trgovine ljudima, terorizma, netolerancije i poticanja rasne, etničke, vjerske i druge mržnje, ksenofobije te endemijskih i kroničnih bolesti među kojima se ističu sida, malarija i tuberkuloza.</s><s>Mnogi kritiziraju deklarativno opredjeljenje država za održivi razvoj dok se u praksi nastavlja neodrživa praksa, a neke su kritike Deklaracije usmjerene na skretanje pozornosti s pitanja okoliša na ekonomska pitanja i iskorjenjivanje siromaštva.</s><s>To je privuklo pozornost zemalja Trećeg svijeta, ali je omogućilo nastavak prekomjerne potrošnje resursa (Bačun, Matešić i Omazić, 2012).</s><s>2.2 Održivost i ciljevi održivog razvoja Održivost (engl. sustainability) je sposobnost trajnog zadržavanja neke funkcije ili procesa.</s><s>U prirodi održivost je najbolje prikazana kruženjem tvari i energije koja predstavlja savršeno održiv ciklus.</s><s>Tijesna je veza između održivosti i turizma, stoga se i danas u pojam održivosti nastoji uvesti u sve grane ekonomije i gospodarstva ne bi li se usporio i zaustavio ubrzan trend zagađenja okoliša i iscrpljivanja resursa koji, nastavi li se kao do sada, prijeti ugrožavanju opstanka na Zemlji.</s><s>Održiva potrošnja resursa i energije u turizmu, odnosno turističkoj proizvodnji i potrošnji, s ciljem stvaranja turističke ponude i potražnje, osigurava trajan i u teoriji beskonačan proces razvoja bez ugrožavanja ekosustava Zemlje (Bačun, Matešić i Omazić, 2012).</s><s>Održivost kao atribut uz pojam turističkog razvoja pojavljuje se u isto vrijeme kada se i u drugim sektorima počinje govoriti o drukčijoj razvojnoj koncepciji od one koja je do tada bila važeća.</s><s>Razvijati turizam na održivi način ili uz kriterije održivog razvoja znači osigurati kontinuitet koristi lokalnom stanovništvu u ekonomskom i socijalnom okruženju i fizičkom okolišu.</s><s>Pritom je nužno dugoročno izbjeći sve vrste šteta i zagađenja u socijalnom i fizičkom okruženju uključujući konkurentnost i prosperitet određenog sektora gospodarstva o kojem ovisi ukupna ekonomska dobrobit.</s><s>Drugim riječima i ekonomskim rječnikom to znači ostvariti neto korist u kojoj niti jedna šteta ili nepotrebni trošak nisu konstantni i moguće ih je otkloniti osmišljenim aktivnostima.</s><s>Zahtjevi zaštite okoliša i postizanje turističkog razvoja ne mogu se tretirati niti doseći odvojeno.</s><s>Da bi bio ekonomski održiv turizam, mora biti u funkciji održivog okruženja, bilo kulturološkoga ili prirodnog.</s><s>Ekologija i ekonomija, uključujući i turizam uvučeni su u mrežu uzroka i posljedica na svim razinama: lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i međunarodnoj.</s><s>Turizam koji je prilagođen lokalnom okruženju i društvu, uz pažljivo i svjesno planiranje i menadžment može u velikoj mjeri doprinijeti očuvanju okoliša, to više što je turizam korisnik najkvalitetnijih prirodnih i društvenih resursa.</s><s>Turizam je uvijek za njihovo očuvanje i zaštitu jer o njima ovisi.</s><s>Pobornik je aktivne zaštite koja se temelji na racionalnom i smišljenom korištenju resursa, a da se pri tome ne naruši njihova vrijednost ili egzistencija, nego da se takvim aktivnim korištenjem doprinosi njihovom očuvanju.</s><s>Danas se sve češće govori o održivom turizmu koji je analogan terminu održivog razvoja, a definira se kao model ekonomskog razvoja koji je kreiran da se unaprijede uvjeti života određene zajednice, da se zadovolje potrebe turista i da se održi kvaliteta okruženja o kojem i jedni i drugi ovise.</s><s>Održivi turistički razvoj ispunjava ekonomske, socijalne i estetske potrebe i istodobno održava i podupire kulturni integritet i ekološki proces.</s><s>Jednako kao i ekonomski, održivi razvoj zadovoljava potrebe turista i lokalnog stanovništva danas, ali jednako tako ih osigurava i budućim generacijama.</s><s>Takav razvoj se provodi vrlo zahtjevnim politikama koje se baziraju na kompleksnom trade-offu2.</s><s>Takav se razvoj u temeljima zasniva na razvojnoj viziji u puno širem kontekstu vremena i prostora, nego što to zahtijeva tradicionalni način.</s><s>Konačno, te vizije moraju biti ukomponirane u planiranje zajednice i donošenje razvojnih odluka Cilj je ono što se želi postići određenom jasno usmjerenom akcijom, ono čemu se teži, željeni rezultat određene aktivnosti (pojedinca, projekta, programa, plana i dr.), odnosno poželjno stanje u budućnosti kojem se teži.</s><s>U normi HRN EN ISO 140013 za sustave upravljanja okolišem, na temelju objašnjenja uspostavljena je razlika pa je engleska riječ objective prevedena kao opći cilj, a target kao pojedinačni cilj.</s><s>Opći je cilj određena namjera da se nešto postigne, poput, povećanja prihoda, smanjenja potrošnje energije, uštede vode, volontiranja u neprofitnoj udruzi koja se brine o napuštenim životinjama itd.</s><s>Pojedinačni je cilj jasno iskazivanje budućeg stanja, poput, povećanja prihoda za 3% u idućoj kalendarskoj godini, smanjenja potrošnje energije za 10% prema godini prije, uštede 1000 litara vode u sljedećih šest mjeseci te volontiranja tri dana u tjednu sljedećih deset mjeseci u neprofitnoj udruzi koja se brine o napuštenim životinjama.</s><s>Pojedinačni su ciljevi mjerljivi i može se ustanoviti jesu li postignuti ili nisu.</s><s>U poduzeću, ali i u svakoj drugoj organizaciji, ciljevi se 2 Tehnika koja uključuje smanjenje ili odricanja jednog od poželjnih ishoda u zamjenu za povećanje ili dobivanje drugih poželjnih ishoda da bi se povećao ukupni učinak pod danim okolnostima (Business dictionary b.d.).</s>
<s>3 HRN EN ISO 14001 - U ovoj se hrvatskoj normi utvrđuju zahtjevi za sustav upravljanja okolišem, što pomaže organizacijama da povećaju svoju uspješnost u upravljanju okolišem kroz učinkovito korištenje resursima te izbjegavanje i smanjivanje nastajanja otpada, a čime se povećava konkurentnost organizacije i povjerenje zainteresiranih strana.</s><s>Ova je norma namijenjena organizacijama koje nastoje upravljati svojim odgovornostima koje se odnose na okoliš na sustavan način (Hrvatski Zavod za norme b.d.). određuju potkraj godine za sljedeću godinu ili neko drugo razdoblje (Bačun, Matešić i Omazić, 2012).</s>
<s>3. Tko sve sudjeluje u ostvarivanju cilja?</s><s>4. Gdje se želi postići cilj, odnosno koja je točna lokacija za ostvarenje cilja?</s><s>5. Koji su zahtjevi ključnih dionika i koja su ograničenja u postizanju cilja?</s><s>Ciljevi održivog razvoja turizma proizlaze iz općih ciljeva održivog razvoja 1. uravnotežen i pravedan gospodarski razvoj koji se može održati u dužem vremenskom razdoblju te smanjenje siromaštva kroz osnaživanje siromašnih i osiguranje njihovog boljeg pristupa neophodnim uslugama i sredstvima; 2. sudjelovanje svih zainteresiranih strana u procesu odlučivanja (nacionalne i lokalne vlasti, organizacije civilnog društva, poslovni sektor, profesionalne organizacije, sindikati), uz promoviranje dijaloga i postizanje povjerenja kako bi se razvio društveni kapital;</s>
<s>4. racionalna/održiva upotreba energije i prirodnih izvora (vode, zemljišta, šuma, itd.), smanjivanje otpada, učinkovito sprječavanje i kontrola zagađenja te smanjivanje na najveću moguću mjeru ekoloških rizika i unaprjeđenje sustava obrazovanja i zdravstva te poboljšanja u pogledu ravnopravnosti spolova;</s>
<s>Ekonomski sustav Sposobnost davanja novih vrijednosti i tehničkih i ostalih znanja na održivoj osnovi za planiranje turizma određene destinacije</s>
<s>Tehnološki sustav Stalno pronalaženje novih rješenja za nova i napredna rješenja za budući razvoj turističke destinacije.</s>
<s>Problemi rasta i razvoja zauzimaju središnje mjesto u ekonomskoj teoriji i praksi.</s><s>Rast označava pomak neke društvene ili ekonomske pojave u kvantitativnom smislu.</s><s>Razvoj je novo stanje neke pojave s novim ciljevima i blagostanjem koje želimo ostvariti u sadašnjosti i budućnosti.</s><s>Pojam održivog razvoja proizlazi iz pojma općeg razvoja.</s><s>Prema jednoj od definicija, održivi razvoj je promjena strukture globalne proizvodnje i potrošnje koja ne remeti ekosustave (Vukonić i Keča, 2001).</s>
<s>Takav je razvoj usklađen s ekosustavima u kojima djeluje pa bi trebao biti dugoročno održiv.</s><s>Problemi održivog razvoja ističu se u svim područjima ljudskih aktivnosti: u ekološkom, kulturnom, socijalnom, ekonomskom i tehnološkom.</s><s>Gotovo da i nema ljudske aktivnosti koja izravno ili posredno ne utječe na održivi razvoj.</s><s>Problem održivosti gotovo da i nema granica te on ima globalnu važnost u svakom području djelovanja.</s><s>Primjerice, proizvodnja nuklearne energije nije samo problem određenog područja ili neke države, već može biti važna za cijeli svijet Ili ekonomska kriza u određenoj zemlji odražava se na druge zemlje izravno ili posredno, što utječe na ekonomsku održivost u svim tim državama.</s><s>Ipak, važnost održivog razvoja nije ista za svaku djelatnost Turizam i održivi razvoj dva su međuovisna i uvjetovana fenomena.</s><s>Turizam je velikim dijelom zaslužan za spoznaju o potrebi održivog razvoja jer je najviše zainteresiran za održivost svih resursa koji su temelj njegova razvoja i održivosti.</s><s>Upravo su stručnjaci u turizmu upozorili na problem održivosti već osamdesetih godina 20.</s><s>Stoljeća (ibid.).</s><s>Koncepcija održivog razvoja turizma razvijena je iz teorije održivog razvoja koja je nastala kao reakcija na sve izraženije ekološke i sociokulturne probleme s kojima je suočeno čovječanstvo, posebno urbana područja.</s><s>Primjena koncepcije održivog razvoja u turizmu treba omogućiti da nekontrolirani razvoj ne uništi resurse na temelju kojih se turizam i počeo razvijati na određenom području.</s><s>Takva razvojna koncepcija podrazumijeva da se potrebe za resursima sadašnjih naraštaja trebaju zadovoljiti tako da se time ne ugrozi mogućnost budućih generacija da zadovolje svoje potrebe.</s><s>Stoga, koncepcija održivog razvoja treba biti razvojna koncepcija turizma u sadašnjosti i u budućnosti na svim razinama njegova razvoja (Bartoluci, 2013).</s><s>2.3 Odgovorni turizam</s>
<s>U literaturi se u zadnjih nekoliko godina sve češće spominje još jedan termin, „odgovorni turizam“.</s><s>Činjenica je da se odgovornost danas smatra jednim od temeljnih načela zdravog društva.</s><s>Odgovornost u turizmu, u konačnici najbolje dovodi u vezu turizam i održivi razvoj jer implicira odgovorniji odnos čovjeka prema svom okruženju i prema svom razvoju.</s><s>Upravo takav turizam treba ostvariti u budućnosti.</s><s>To je moguće jedino ako se tako postave svi sudionici turizma: na strani turističke ponude i na strani turističke potražnje.</s><s>On pretpostavlja međusobno razumijevanje, solidarnost i jednakost među svim sudionicima tog fenomena.</s><s>Odgovorni turizam zahtijeva i određene promjene u postojećim turističkim formama, kao i uvođenje novih forma.</s><s>Takve promjene sasvim sigurno zahtijeva masovni turizam ili bolje rečeno, danas izražene negativne posljedice masovnih turističkih dolazaka.</s><s>To nikako ne treba shvatiti kao želju ili namjeru da masovni turizam nestane u punom smislu riječi.</s><s>Masovnost u turističkim kretanjima, naime, ne će se u budućnosti smanjiti, nego, dapače, povećati.</s><s>Do nestajanja masovnog turizma ili do njegova svjesnog reduciranje može i mora doći jedino u onim slučajevima, u onim prostorima, gdje je on destruktivan i poguban za ljude i okolinu.</s><s>Da do toga ne dođe, masovni turizam i svi ostali oblici turizma moraju preuzeti visok stupanj odgovornosti (Vukonić i Keča, 2001).</s>
<s>Samo održivost na dugu rok ima smisla jer jedino se tako već danas osigurava život budućim generacijama.</s><s>Koncepcijom održivog turizma osiguravamo turizmu budućnost u određenoj turističkoj destinaciji.</s><s>Jedino odgovornost u turizmu može biti u funkciji održivog razvoja, a nikako ne suzdržan razvoj.</s><s>Suzdržati se od razvoja značilo bi ne ulagati u budućnost.</s><s>Odgovornost turizma, prema održivosti, temelji se na određenim načelima koja se mogu svesti na ostvarivanje ovih zadaća (ibid.):</s>
<s>1. Osjetljivosti na socijalne, kulturne, moralne i druge koristi za lokalno društvo.</s><s>2. Postojanosti turističkih resursa da osiguraju normalni razvoj turizmu u dugoročnom razdoblju.</s>
<s>3. Respektiranju svih vrsta i oblika potreba turista kao i lokalnog stanovništva.</s><s>4. Optimalizaciji gospodarskih učinaka za receptivnu zemlju, uz minimalnu kulturnu i ekološku štetu.</s>
<s>6. Posebnoj pozornosti prema opterećenju područja ili lokacije.</s><s>7. Osiguranju što većeg sudjelovanja dobrovoljnosti i neprofitnog sektora u turizmu, ali ne i zanemarujući odgovarajući gospodarski interes.</s><s>8. Brizi o obrazovanju, stručnoj izobrazbi i informiranju svih subjekata koji djeluju u turizmu.</s>
<s>Turistički razvoj traži ekološku i društvenu odgovornost na međunarodnoj, regionalnoj i lokalnoj razini.</s><s>Primjerice, održivost mora kao resursa polazi od toga da je more dostupno svima i teško je spriječiti postupke kojima se ono onečišćuje.</s><s>U skladu s tvrdnjama da je održivi razvoj potrebno promatrati globalno može se navesti primjer osjetljivih zatvorenih mora, kao što je Sredozemno more.</s><s>Obale Sredozemlja teritorijalno pripadaju mnogim zemljama, od kojih svaka ima svoja pravila i praksu odlaganja otpadnih voda.</s><s>Primjena strogih pravila u jednoj državi ne može spriječiti onečišćenje mora ako su uzročnici onečišćenja u drugoj državi.</s><s>Prekomjerna upotreba obnovljivih i neobnovljivih resursa ugrožava osiguranje uvjeta za nesmetan društveni i gospodarski razvoj.</s><s>Održivi razvoj u turizmu potrebno je planirati prema zahtjevima tržišta, ali u skladu s ekološkim, sociokulturnim i tehnološkim ograničenjima određenog turističkog prostora (Bartoluci, 2013).</s><s>2.4 Sudionici procesa</s>
<s>Održivi razvoj u turizmu može se objasniti kao odnos između različitih aktivnosti u turizmu i svih komponenti održivosti: ekološke, sociokulturne i ekonomske.</s><s>Ključni su čimbenici svih tih odnosa ljudi koji su u turizmu u različitoj ulozi i aktivnostima (Bartoluci, 2013).</s>
<s>Turisti su glavni korisnici, odnosno kupci proizvoda i usluga koje, u marketinškom smislu, možemo promatrati kao turistički proizvod.</s><s>Turisti nisu samo kupci, nego i aktivni sudionici svih zbivanja u određenoj turističkoj destinaciji te svojim ponašanjem izravno utječu na održivost (ibid.).</s><s>Zaposlenici su brojni djelatnici u različitim turističkim djelatnostima: u hotelima, restoranima,</s>
<s>drugim aktivnostima.</s><s>Svi oni izravno ili posredno svojim djelovanjem i ponašanjem utječu na održivost turističke destinacije (ibid.).</s><s>Gospodarski subjekti i javne službe imaju, također, izravan ili posredan utjecaj na ekološku ili ekonomsku održivost odredišta.</s><s>Tu ulogu ostvaruju svojom djelatnošću i funkcijama u destinaciji zajedničkim interesima i aktivnostima Lokalno stanovništvo ima važnu ulogu u održivosti odredišta ili turističkog mjesta bez obzira na to bavi li se poslovnim aktivnostima u turizmu ili u nekoj drugoj djelatnosti.</s><s>Interes im je poseban jer se održivost destinacije izravno održava na kvalitetu života u određenom mjestu (ibid.).</s><s>Lokalno stanovništvo se najviše ističe u lokalnim zajednicama, kulturno umjetničkim društvima (KUD), na raznim proštenjima, u udrugama žena, u sportskim udrugama (događanjima) i dr. Lokalno stanovništvo je najviše povezano s turizmom na velikim događanjima (manifestacijama) gdje ono promovira i nudi svoje domaće proizvode, prodaje ih te zarađuje.</s><s>Aktivnu ulogu u održivom razvoju imaju i sve ostale osobe koje žive i rade u pojedinoj destinaciji ili je posjećuju.</s><s>U turističkoj literaturi navode se brojna načela održivosti.</s><s>Većina autora navodi kao načela održivog razvoja: načela ekološke održivosti, načela sociokulturne održivosti, načela tehnološke održivosti i načela ekonomske održivosti (ibid.).</s>
<s>Zaključak koji proizlazi iz prethodno navedenih činjenica je da svi činitelji, izravnom ili neizravnom činidbom, utječu na održivost turističke destinacije te da bi se u svojim aktivnostima i djelovanjem pri korištenju atraktivnosti i ostalih sadržaja iz ponude određene turističke destinacije trebali voditi bitnim načelima održivog razvoja.</s><s>Dakako, tu najveću ulogu imaju voditelji turističke destinacije koji se obavezuju obavijestiti turiste i posjetitelje o principima održivog razvoja što će najbolje postići kvalitetnim marketinškim aktivnostima.</s><s>3 INDIKATORI ODRŽIVOG TURIZMA</s>
<s>Indikatori održivog turizma su mjerila prisutnosti i veličine određene aktualne pojave, znakovi buduće situacije ili problema, mjerilo rizika ili moguće potrebe za djelovanjem te sredstva identifikacije i mjerenja rezultata našeg djelovanja.</s><s>Indikatori su skupovi informacija koji su formalno odabrani da bi mjerili promjene važne za razvoj i upravljanje turizmom.</s><s>Pri odabiru indikatora održivog turizma nužno</s>
<s>(dostupnosti), vjerodostojnosti, jasnoće i usporedivosti.</s><s>Relevantnost znači da određeni indikator osigurava adekvatnu informaciju i odgovor za određeni ishod.</s><s>Izvodljivost (dostupnost) se odnosi na načine i mogućnosti prikupljanja određenih podataka ili informacija.</s><s>Vjerodostojnost informacije i pouzdanost za korisnika ovisi o vjerodostojnosti davatelja podataka koji će poslužiti za izradu indikatora održivog turizma.</s><s>Jasnoća je kriterij koji označava razumljivost podataka i informacija korisniku s obzirom na njegova znanja i vještine o samom indikatoru.</s><s>Usporedivost je kriterij kojim se prikazuju promjene tijekom vremena te rezultati po kojima se mogu usporediti slične regije, destinacije ili jedinice lokalne samouprave (UNWTO, 2004).</s><s>Održivi razvoj ima nekoliko uopćenih načela: dimenziju vremena, pretpostavlja ekonomski rast i pravedniju raspodjelu bogatstva.</s><s>Sadržava dimenziju promoviranja čovjeka i održavanje prirodne ravnoteže.</s><s>Tri su osnovna načela održivog razvoja koja se temelje na ekološkoj održivosti, sociokulturnoj održivosti te ekonomskoj održivosti.</s><s>Ekološka održivost osigurava razvoj koji je kompatibilan s održavanjem ekoloških procesa, biološkim različitostima i biološkim resursima.</s><s>Socijalna i kulturna održivost osiguravaju da razvoj poveća nadzor čovjeka nad svojim životom i kompatibilne su s kulturom te održavaju i jačaju identitet zajednice.</s><s>Kako ističe Svjetska turistička organizacija, ekonomska održivost osigurava da je razvoj ekonomski uspješan i da se resursima upravlja na način da mogu služiti i budućim generacijama.</s><s>Unutar ekonomije pojavila se sasvim nova grana koja je danas, nakon prihvaćanja hipoteze o iscrpnosti prirodnih resursa u punom usponu - ekonomija okoliša ili gospodarenje okolišem.</s><s>To je, zapravo, pokušaj integriranja djelovanja okoliša u opći neoklasični ravnotežni model, a koji je temelj nove ekonomske teorije.</s><s>Ta integracija je definirana metodom analize resursa u metodom rukovođenja Dvije glavne inicijative na međunarodnoj razini za pokazatelje održivog turizma su GSTC4 i UNWTO5.</s><s>Obje imaju za cilj do 2030. godine pridonijeti dnevni red za sustav održivog razvoja ciljevima Ujedinjenih naroda.</s><s>GSTC je formalno sastavljen 2010. kao tijelo za uspostavu i upravljanje standardima za održivi turizam.</s><s>On predstavlja globalno članstvo, uključujući agencije UN-a, vodeće putničke agencije, hotele, putničke agencije, turističke operatere, pojedince i zajednice te oni svi zajedno nastoje postići najbolje prakse u održivom turizmu.</s><s>GSTC je izrađen kako bi se utvrdio minimalni sustav standardima održivosti koji bi tvrtke, vlade i ostali dionici trebali ispuniti kako bi postigli društvene, kulturne i 4 Global Sustainable Tourism Council</s>
<s>5 United Nations World Tourism Organisation ekonomske održivosti u odredištima(The European Tourism Indicator System, ETIS toolkit for sustainable destination management, 2016).</s><s>UNWTO potiče uporabu održivih turističkih pokazatelja od ranih 1990-tih.</s><s>On pomaže identificirati ključne čimbenike koji odredište čine održivim i atraktivnim.</s><s>Do 2030. godine UNWTO ima za cilj osmisliti i implementirati politike za promicanje održivog turizma koji promovira lokalnu kulturu i proizvode.</s><s>Također, razvija i provodi alate za praćenje utjecaja održivog turizma za održivi turizam Prema Jean Marie Harribey, strategija održivosti je upravljanje tenzijama između triju polova koji predstavljaju trokut: ekonomskog, socijalnog i ekološkog.</s><s>Iz ekonomskog pola polazi pravac baziran na karakteristikama racionalan/razuman, iz socijalnog pola polazi pravac koji nosi karakteristike pravedan/djelotvoran, a s ekološkog pola polazi pravac okarakteriziran ravnotežom i evolucijom/neravnotežom i nestajanjem.</s><s>Specifičnost trokuta je u tome što postoji gotovo minimalna vjerojatnost da će se istodobno moći sjediniti ekonomska racionalnost, socijalna pravednost i ekološka ravnoteža.</s><s>Niti jedan pol se ne suprotstavlja drugom bez posredovanja trećeg.</s><s>Što smo u trokutu bliže smješteni točki A, stanje je održivo na ekološkom i socijalnom planu dok točka B odgovara savršeno uravnoteženoj održivosti.</s><s>Točke C, D, E i F odgovaraju prijelaznim stanjima.</s><s>Pretjerano naglašavanje održivosti, koliko ekološke toliko i socijalne, u jasnoj je suprotnosti sa svjetskom trgovinom koja se vodi u ime rentabilnosti kapitala (Vukonić i Keća, 2001).</s>
<s>Izvor: Vukonić i Keća, 2001; Harribey, 2003, str. 103 ETIS6 je alat za upravljanje, informiranje i praćenje koji je posebno namijenjen turističkim destinacijama.</s><s>Osmišljen je kao lokalno vlasništvo i vođeni postupak prikupljanja i analiziranja podataka.</s><s>Cilj ETIS-a je doprinijeti poboljšanju održivom upravljanju odredištem.</s><s>Opći cilj je procjena utjecaja turizma na odredište, a specifični cilj je doprinijeti poboljšanju održivog upravljanja odredišta (The European Tourism Indicator System, ETIS toolkit for sustainable destination management, 2016).</s>
<s>ETIS se temelji na 27 osnovnih pokazatelja i 40 izbornih pokazatelja, podijeljenih u četiri kategorije (ibid.): 1. destinacijski menadžment;</s>
<s>Zašto mjeriti i pratiti pokazatelje održivosti?</s><s>Predugo su se lokalni političari oslanjali na ograničen raspon statistika, kao što su dolazak posjetitelja, anketa ili ocjena zadovoljstva posjetitelja.</s><s>Ove statistike ne daju statistiku o utjecaju turizma.</s><s>Prikupljanje podataka I informacija s širokim rasponom pitanja relevantnih za utjecaj na lokalno gospodarstvo, zajednicu I okoliš, pomoći će izgraditi točnu sliku onoga što se stvarno događa.</s><s>Iako su definicije, dnevni redovi, načela usmjeravanja i regionalne strategije dobro uspostavljene, postoji nekoliko alata koji bi pomogli koordinatorima lokalnih destinacija da donose informirane odluke (ibid.).</s><s>Ključne prednosti za vaše odredište (ibid.): 1. poboljšane informacije za donošenje odluka; 2. učinkovito upravljanje rizikom;</s>
<s>Ekologija (engl.</s><s>Ecology) je znanost o međusobnim odnosima i ovisnostima organizama i njihovog neživog okoliša.</s><s>Bavi međusobnim utjecajima žive i nežive prirode na lokalnoj, regionalnoj i globalnoj razini.</s><s>Drugim riječima, ona je znanost o strukturama i funkcijama ekosustava koja pruža znanstvenu osnovu za zaštitu prirode te potiče i prati učinkovitost tehničkih mjera i uređaja za zaštitu okoliša.</s><s>Termin ekologija prvi put je upotrijebio njemački biolog Ernst Haecki, 1866. godine (Bačun, Matešić i Omazić, 2012).</s><s>Primjer ekoloških indikatora (Kožić, Čorak, Marušić, Marković i Sever, 2016): 1. Potrošnja energije turista u odnosu na potrošnju energije stalnog stanovništva.</s>
<s>2. Potrošnja vode turista u odnosu na potrošnju vode stalnog stanovništva.</s><s>3. Postotak otpadnih voda destinacije tretiranih do najmanje sekundarne razine prije ispuštanja.</s>
<s>5. Udio turističkih poduzeća/ustanova u destinaciji koja koriste sustave dobrovoljnog označavanja ekološkog poslovanja kvalitete, održivosti ili društvene odgovornosti.</s>
<s>Europska komisija je dosta kasno počela s promocijom održivog razvoja turizma u Europi.</s><s>Brojne inicijative su predstavljene i povezane s ciljem što boljeg socijalnog, kulturnog i gospodarskog upravljanja poduzećima i destinacijama.</s><s>Te inicijative uključuju (The European Tourism Indicator System, ETIS toolkit for sustainable destination management, 2016): 1. Eko-upravljanje i revizija EU shema (EMAS) i Ecolabel Europske unije.</s><s>2. Mehanizam turizma i okoliša (TOUERM).</s><s>3. Inicijativu odgovornog poslovanja (DOP).</s><s>EMAS7 je alat razvijen od strane komisija koja omogućuje sudionicima u turizmu poboljšanje u turističkom sektoru kako bi oni poboljšali usluge i promovirali kvalitetu svojih usluga.</s><s>Ovaj dobrovoljni alat ima za cilj pomoći svojim</s>
<s>steknu vjerodostojnost i povjerenje.</s><s>Europska komisija, u suradnji sa zemljama članicama EU i drugim zainteresiranim stranama, ima razvijene sektorski referentne dokumente (SRD).</s><s>Cilj SRD8 je pružiti dodatne smjernice i nadahnuće za organizacije s ciljem poboljšanja komunikacije (ibid.).</s><s>7 The EU eco-management and audit scheme 8 Sectoral reference documents</s>
<s>EU Ecolabel je dobrovoljna oznaka izvrsnosti okoliša Europske unije koja pomaže u smanjenu zagađenja za okoliš.</s><s>Preko cijelog životnog ciklusa, od vađenja sirovina do proizvodnje, korištenja i odlaganja.</s><s>EU Ecolabel je priznat u cijeloj Europi (ibid.).</s>
<s>TOUERM,9 razvijen od strane Europske agencije za okoliš, temelji se na uporabi pokazatelja.</s><s>Neki od pokazatelja se odnose na konkretne geografske kontekste kao što su primorske zone, ruralna i urbana područja (ibid.).</s><s>3.1.1 Načela ekološke održivosti turizma Ekološka održivost podrazumijeva razvoj koji je usklađen s održivošću ekoloških procesa, biološkim različitostima i resursima (Bartoluci, 2013).</s><s>U sklopu ekološke održivosti susreću se različiti pojmovi, poput (ibid.): 3. narušavanje okoliša;</s>
<s>Okolica je termin koji se rabi u prostornom smislu i određen je granicama nekog prostora.</s><s>Okoliš podrazumijeva čovjekovu okolinu, odnosno prirodni geografski sadržaj Zemljine površine u vjernu prožimanju litosfere, pedosfere, hodrosfere, atmosfere i biosfere.</s><s>Uz okolicu se veže i pojam okoliš.</s><s>Definicija okoliša je da je to vrijednost što je stvorena čovjekovim radom.</s><s>Time taj pojam dobiva šire značenje jer obuhvaća i definira čovjekovo mjesto u biosferi i njegovu ulogu u preobrazbi ukupnog prostora ili nekih njegovih dijelova.</s><s>Pod pojmom narušavanje okoliša ekolozi podrazumijevaju stanje u kojem se u okolišu dodaju tvari ili energija u većoj količini, nego što je on može prihvatiti ili koje okoliš nema u svom ekosustavu i ne prepoznaje ih.</s><s>Okoliš je dakle širi pojam koji se rabi u ekološkom smislu, vezan je za prirodu i njezino iskorištavanje.</s><s>Još širi pojam je i okruženje, ono ima šire značenje, a označava prirodne, društvene i ekonomske uvjete života (Bartoluci, 2013).</s><s>Ekologija je znanstvena disciplina koja sintetizira znanja i postupke prirodnih i društvenih znanosti radi proučavanja odnosa između pojedinih ekosustava i organizama te prirodne i društvene okoline (Vukonić i Čavlek, 2001).</s><s>Ekologija zapravo,</s>
<s>9 The Tourism and Environment Reporting Mechanism prilagođavanja života na zemlji, pri čemu je čovjek i njegova okolina u prvom Ekonomika okoliša je znanstvena grana ekonomskih znanosti koja proučava ekonomske zakonitosti u korištenju prirodnim resursima i zaštitom okoliša.</s><s>Pretpostavka na kojoj se temelji ekonomika okoliša je spoznaja da okoliš nije entitet koji je odvojen od gospodarstva, već sve promjene u gospodarstvu utječu na okoliš i obratno.</s><s>Najvažnija zadaća ekonomike okoliša je izučavati sve procese gospodarenja okolišem i prirodnim resursima prema načelima održivog razvoja.</s><s>Postoji i problematika narušavanja okoliša koja se odnosi na probleme koji nastaju kada se u okoliš dodaju tvari ili energija čija količina premašuje prihvatnu količinu okoliša.</s><s>Okruženje ima šire značenje od okoliša, a ono se odnosi na prirodne, društvene i ekonomske uvjete života (Bilen, 2011).</s><s>Uzroci i konflikti u prostoru su brojni i posljedica su demografske ekspanzije, nekontrolirane urbanizacije, primjene kemijskih i drugih sredstava i načina u poljoprivrednoj i industrijskoj proizvodnji, snažnog razvoja prometa, ratnih razaranja i dr. Posljedice uzroka i konflikta u prostoru su onečišćenje vode, zraka, tla, flore, faune i drugih prirodnih resursa koji su temelj razvoja brojnih djelatnosti, posebno, turizma (Bartoluci, 2013).</s><s>Značajna je i ekonomika okoliša koja se, kao grana ekonomskih znanosti, bavi proučavanjem ekonomskih zakonitosti u korištenju prirodnih resursa te, primarno,</s>
<s>okoliša proučavanje procesa putem kojih se upravlja okolišem i prirodnim resursima Turizam je najviše zainteresiran za dugoročnu ekološku održivost jer su okoliš i prirodni resursi temeljni uvjeti njegova razvoja.</s><s>Međutim, on je samo jedan od korisnika prirodnih resursa, uz brojne druge korisnike istog prostora iz gospodarskih, javnih i drugih djelatnosti.</s><s>Stoga, brigu o zaštiti prirodnih resursa i troškove održivosti trebaju preuzeti svi korisnici okoliša, a ne samo turističke djelatnosti.</s><s>O tome bi se trebao skrbiti menadžment okoliša koji primjenjuje različita menadžerska znanja, tehnike i metode pri upravljanju gospodarskih subjekata radi očuvanja okoliša koji je važan za poslovanje i presudan je za opstanak čovječanstva.</s><s>Paradigma održivosti okoliša upozorava sadašnje naraštaje na to da moraju budućim ostaviti ukupnu resursnu osnovu koja nije manja od one koju su oni naslijedili.</s><s>Međutim, okoliš ima brojna ograničenja u zadovoljavanju sadašnjih i budućih potreba.</s><s>To je teško jer postoje obnovljivi, ali i neobnovljivi resursi (Bartoluci, 2013).</s><s>Obnovljivi resursi su oni koji se mogu obnoviti ako se njima koristi tako da se ne ugrozi njihova priroda obnavljanje i rasta, primjerice, izvori vode, zemlja, zrak, Neobnovljivi izvori su oni koji se mogu upotrebom obnoviti ili se ne reproduciraju u istom opsegu, primjerice, nafta, rudnici, šume i dr. Stoga je gospodarenje ovim resursima iznimno važno prema načelima održivosti.</s><s>O važnostima navedenih turističkih resursa govore mnogi negativni događaji koji su doveli do njihova ugrožavanja.</s><s>Najbolji je primjer tome teroristički napad na New York, 2001. godine.</s><s>Taj napad predstavljao je prekretnicu u otežavanju razvoja svjetskog turizma (Vukonić, 2010).</s>
<s>U ekonomiji resursi se definiraju kao materijalna i duhovna dobra koja se mogu gospodarski iskoristiti, odnosno kao čimbenici koji se rabe u proizvodnji nekih roba ili usluga i sudjeluju u stvaranju realnog bruto domaćeg proizvoda (Kušen, Ubrajaju se u temeljne čimbenike proizvodnje (uz rad, kapital i poduzetništvo kao pridruženi faktor) dok su izvedeni čimbenici proizvodnje tehnologija, istraživanje i razvoj te obrazovanje i usavršavanje.</s><s>Za ekonomiju je ograničenost resursa jako bitna jer se proizvodnja roba i usluga stalno povećava zato što se povećava i broj stanovništva te raste i potražnja.</s><s>Što je bogatstvo resursa veće i raznovrsnije, to su veće mogućnosti opsega i kvalitete proizvodnje dobara, odnosno pružanja usluga.</s><s>U teoriji turizma autori stalno naglašavaju važnost resursa u turizmu, ali isto tako i turizma za gospodarsku valorizaciju brojnih prirodnih i društvenih resursa.</s><s>Turistički resursi definiraju se kao sva sredstva koja se mogu privesti nekoj korisnoj svrsi u turizmu, pri čemu ti resursi moraju imati visok stupanj privlačnosti kako bi svojim karakteristikama privukli određeni segment turističke potražnje.</s><s>Svaki turistički resurs ne mora biti nužno turistička atrakcija jer nemaju svi prirodni i društveni resursi sposobnost ili ne mogu privući posjetitelje, no treba istaknuti da su turističke atrakcije glavni resurs na kojem se razvija turizam jer bez turističkih atrakcija ne Temeljne turističke resurse čine potencijalne i realne turističke atrakcije svake destinacije.</s><s>Zbog njih dolaze turisti u neku destinaciju ili u neki kraj.</s><s>Bez resursa ne bi bilo ni turizma te se ne bi ništa ni moglo odvijati.</s><s>Turistički resursi su, zapravo, najvažniji činitelji turističke ponude te im se pri planiranju, začecima, razvoju turizma i stvaranju proizvoda posvećuje velika pozornost.</s><s>Ostali izravni turistički resursi rezultat su ranijeg djelovanja na području destinacije, a osiguravaju uvjete za udoban boravak i odvijanje svih aktivnosti turista tijekom njihova boravka.</s><s>Neizravni turistički resursi rezultat su organiziranog djelovanja lokalnog stanovništva, putničkih agencija, zaposlenika u okviru zadovoljavanja životnih i radnih potreba.</s><s>Veće šanse za razvoj turizma imaju oni koji njeguju svoje mjesto, koji promoviraju i koji teže razvoju tog turističkog mjesta s ciljem njegovog poboljšanja (ibid.).</s>
<s>Problem održivosti okoliša globalan je jer se s njime susreću sve zemlje svijeta, ali i zbog brojnih negativnih utjecaja i posljedica koje prelaze granice određene zemlje.</s><s>Primjerice, nuklearna katastrofa je problem za cijelo čovječanstvo, neovisno o tome u kojoj se zemlji dogodila.</s><s>Katastrofe Hirošime ili Černobilja su to potvrdile, a nažalost nisu jedine.</s><s>Najnoviji su primjeri erupcija vulkana na Islandu 2010. i istjecanje radioaktivnog materijala iz japanske nuklearne elektrane Fukushima 2011. godine.</s><s>Bez obzira na veličinu i snagu prirodnih katastrofa i ljudske žrtve koje uzrokuju, negativne posljedice na turistički razvoj kraće su i manje, nego posljedice agresivnih ljudskih aktivnosti koje, također, utječu na turistički razvoj.</s><s>Primjerice, plimni val tsunami 2004. godine na Tajlandu, na Sri Lanki, Maldivima, u Indoneziji i Indiji izazvao je jednu od najvećih prirodnih katastrofa u svijetu s više od 285 000 žrtava.</s><s>Međutim, još veće posljedice za razvoj svjetskog turizma imao je teroristički napad na New York 2001. godine iako je prouzročio puno manje žrtava.</s><s>I dok se prirodne katastrofe teško mogu predvidjeti i ne može se utjecati na to da se ne dogode, na terorističke napade, nuklearne aktivnosti pa i ratove može se utjecati razboritim djelovanjem ljudi u različitim područjima i zemljama.</s><s>Nažalost, i danas se vode brojni sukobi, pa i ratovi, kao da svijet nije ništa naučio iz bliže i dalje povijesti.</s><s>Upravo zbog toga donose se brojne rezolucije i dokumenti, poput, AGENDE 21, plana budućih aktivnosti o zaštiti okoliša.</s><s>Za turizam su one posebno važne jer dugoročno moraju smanjiti negativne ekološke utjecaje na turistički prostor.</s><s>Stoga bi održivi turizam trebao na najbolji način zadovoljiti potrebe turista, a istodobno održati dugoročno kvalitetu okoliša, kako bi buduće generacije u određenoj zajednici mogle na izvornim karakteristikama i svojstvima prirodnih i antropogenih resursa razvijati turizam (Bartoluci, 2013).</s><s>U Zakonu o zaštiti okoliša Republike Hrvatske navedena su ova načela (Bačun, Matešič i Omazić, 2012):</s>
<s>2. načelo predostrožnost o mjerama opreza; 3. načelo očuvanja vrijednosti prirodnih dobara, biološke raznolikosti i krajobraza;</s>
<s>Ekonomska održivost temelji se na zdravom i ekonomski efikasnom razvoju koji podrazumijeva optimalno upravljanje resursima na održiv način kako bi se njima mogli koristiti i budući naraštaji (Bartoluci, 2013).</s><s>Ekonomska održivost u turizmu kompatibilna je s ekološkim, sociokulturnim i tehnološkim načelima održivosti.</s><s>Ekološka održivost nalaže da se ekonomski vrednuje tzv. prirodni kapital uključivanjem njegove vrijednosti u cjelovit gospodarski sustav.</s><s>Time bi svi javni, gospodarski i drugi subjekti trebali sudjelovati u troškovima njegove zaštite i reprodukcije (ibid.).</s><s>Sociokulturna održivost, također, je u funkciji ekonomske održivosti.</s><s>Održivi turizam pobornik je aktivne zaštite i sociokulturne održivosti jer podrazumijeva odgovorniji odnos čovjeka prema svom okruženju, svojem razvoju.</s><s>Održivi turizam treba ostvariti u budućnosti, a moguć je ako se tako postave svi sudionici turizma: na strani turističke ponude i na strani turističke potražnje.</s><s>On pretpostavlja međusobno razumijevanje, solidarnost i jednakost među svim sudionicima tog fenomena (ibid.).</s>
<s>Ekonomska održivost treba omogućiti ekonomski uspješan razvoj, a korištenje i upravljanje resursima mora osigurati njihovu očuvanost i za buduće naraštaje.</s><s>Načela ekonomske održivosti turizma nisu inkompatibilna s ostalim načelima iako u praksi mogu postati.</s><s>Poduzetnicima je najvažnije funkcija maksimizacije dobiti koju su često spremni ostvariti na račun ekoloških, sociokulturnih ili tehnoloških načela održivosti.</s><s>Rezultat takva ponašanja ogleda se, primjerice, u gradnji objekata ili u pretjeranoj komercijalizaciji.</s><s>Ravnoteža održivog razvoja turizma može se ostvariti u destinaciji ako se usklade svi indikatori održivosti u obliku trokuta (ibid.).</s>
<s>Takvih primjera i postupaka ima u svim djelatnostima, a ne samo u turizmu.</s><s>Prevelika izgrađenost kapaciteta na turističkom prostoru ostavlja dugoročne posljedice u prometnoj ili komunalnoj infrastrukturi, a neodgovarajuća tehnološka rješenja u izgradnji ili primjena neprihvatljivih tehnologija i sl. negativno utječu na prostor i život u njemu.</s><s>U konačnici sve se to dugoročno odražava na održivost turizma (ibid.).</s>
<s>Ekonomska održivost kao i održivi turizam moraju dugoročno graditi svi sudionici na određenom prostoru jer se jedino tako može osigurati kvaliteta života u sadašnjosti i u budućnosti.</s><s>Stoga u politici održivog razvoja treba jednako pozorno poštivati sva načela održivosti jer su ona međusobno ovisna i sinergijski utječu na održivost turizma (ibid.).</s><s>Izdvojeni su temeljni ekonomski indikatori (Regionalna razvojna agencija Međimurje, 2009):</s>
<s>9. izravna zaposlenost u turizmu kao udio ukupne zaposlenosti u destinaciji; 10. popunjenost smještajnih kapaciteta po mjesecima i prosječno u godini.</s><s>3.3 Sociokulturni indikatori</s>
<s>Sociokulturna održivost proizlazi iz tzv. društvenih funkcija turizma.</s><s>Zna se da je turizam započeo svoj razvoj upravo na temeljima društvenih vrijednosti koje se u suvremenom turizmu klasificiraju kao društvene ili neekonomske funkcije turizma (Cicvarić, 1990).</s>
<s>Pojam sociokulturno sastoji se od dva pojma socijalno i kulturno (Vukonić i 1. Socijalna funkcija turizma pokazuje da turizam zbližava ljude te tako utječe na smanjenje socijalnih razlika između pojedinih ljudskih skupina, klasa, naroda ili rasa.</s>
<s>2. Kulturna funkcija turizma označuje utjecaj što ga receptivne turističke zemlje imaju na kulturnom planu prema inozemnim ili domaćim posjetiteljima, a ostvaruje se kroz utjecaj receptivnih turističkih zemalja prema inozemnim ili domaćim posjetiteljima u vidu kulture.</s>
<s>Obje ove funkcije utječu na sociokulturnu održivost turizma.</s><s>Iako sociokulturna funkcija pozitivno djeluje u „prožimanju kultura u međusobnom razumijevanju ljudi“, ipak su mogući i brojni negativni utjecaji.</s><s>Primjerice, odnosi lokalnog stanovništva prema bogatim turistima mogu izazvati negativne konotacije koje neki autori nazivaju psihološkom rezistencijom (Bartoluci, 2013).</s><s>Dakle, sociokulturna održivost temelji se na socijalnim i kulturnim odnosima u turizmu.</s><s>Sociokulturna održivost jamči kompatibilnost razvoju s očuvanjem kulture i sustava vrijednosti ljudi na koje utječe razvoj te trajno održavanje kulture i sustava vrijednosti ljudi na koje utječe razvoj i trajno održavanje i isticanje identiteta lokalne zajednice.</s><s>Prožimanjem različitih kultura međusobni utjecaji između lokalnog stanovništva i turista mogu biti pozitivni i negativni.</s><s>Upoznavanje lokalne kulture, jezika, običaja i kulturne baštine za turiste mogu biti nove vrijednosti.</s><s>Jednako tako, komunikacija s turistima i za lokalno stanovništvo može biti zanimljiva radi učenja jezika, kulturnih običaja, događaja i sl.</s><s>Zauzimanje za tzv. društvenu održivost omogućuje samokontrolu i vlastitu politiku u upravljanju resursima kao što su kulturološki identitet, institucije, općeprihvaćeni standardi, poštenje, disciplina itd.</s><s>Sve to čini „moralni kapital“ koji je najmanje podložan mjerenju, ali je najvažniji za društvenu održivost te zahtijeva održavanje i obnavljanje putem religijskog i kulturnog života zajednice.</s><s>Sociokulturna održivost podložna je promjenama u skladu s onima koje nastaju razvojem društva.</s><s>Zbog toga zaštita sociokulturnih vrijednosti u turističkoj destinaciji ne može biti samo zadaća turizma, nego i cijelog društva (ibid.).</s><s>Izdvojeni su temeljni sociokulturni indikatori (Miller, Twining-Ward i Simpson, 1. zaštićena kulturna baština;</s>
<s>7. broj turističkih dolazaka/noćenja na stotinu stalnih stanovnika; 8. udio turista i jednodnevnih posjetitelja koji su zadovoljni svojim cjelokupnim iskustvom u destinaciji;</s>
<s>Načela tehnološke održivosti pojedini stručnjaci svrstavaju u načela ekonomske održivosti turizma.</s><s>Tehnološka održivost zahtijeva razvoj i primjenu tehnologije tako da proizvodnja uz ekonomske učinke ima i elemente kojima se štiti okoliš 1. Nove tehnologije trebaju pronaći zamjenska rješenja za korištenje prirodnim resursima.</s>
<s>2. Nove tehnologije primjenjuju se u postupcima pročišćavanja otpadnih voda, uklanjanja otpada, recikliranja i slično.</s><s>3. Nove tehnologije trebaju biti okrenute čovjeku i boljitku čovječanstva.</s><s>Svjedoci smo iznimnog razvoja novih tehnoloških rješenja na svim područjima ljudskog djelovanja pa i u turizmu.</s><s>Za primjenu koncepcije održivog turizma bitno je da se nova tehnologija primjenjuje isključivo u korist blagostanja čovječanstva.</s><s>Potreba za razvojem „sada i pod svaku cijenu“ nažalost značila je za neke zemlje u razvoju privlačenje stare tehnologije koja, osim što nije ekonomski učinkovita kao najnovija suvremena rješenja, ugrožava okoliš i zdravlje ljudi.</s><s>Tehnološka neodrživost takvih rješenja ekonomski je, ekološki te u krajnosti i socijalno neodrživa za države i lokalnu zajednicu (Bartoluci, 2013).</s><s>Primjer tehnoloških indikatora je postotak destinacijskog područja na kojem su izgrađeni objekti ugostiteljsko-turističke namjene.</s><s>ETIS pokazatelji mogu biti osnovni i dopunski pokazatelji.</s><s>Osnovni pokazatelji okupljaju ključne ili osnovne podatke koje odredište treba razumjeti, pratiti i upravljati njihovim učinkom.</s><s>Četrdeset i tri glavna indikatora pokrivaju temeljne aspekte praćenja održivosti i pružaju osnovu za učinkovito upravljanje destinacijom.</s><s>Također, omogućuju usporedbu tijekom vremena i za usporedbu između odredišta.</s><s>U idealnom slučaju svi pokazatelji trebaju se redovito pratiti, ali i sva odredišta će moći dobiti sve potrebne podatke na samom početku.</s><s>To ne bi trebalo spriječiti njihovo pokretanje procesa nadzora održivosti jer prikupljanje nekih podataka može pomoći u uspostavljanju procesa, osiguranju veze u ETIS i dovesti do boljeg prikupljanja podataka (The European Tourism Indicator System, ETIS toolkit for sustainable destination management, 2016).</s><s>Nakon što je uspostavljen jasan proces za praćenje temeljnih pokazatelja dopunski pokazatelji u odredištu mogu prikupiti dodatne informacije koje su više prilagođene njihovoj destinacijskoj vrsti ili kategoriji ili određenom turističkom tržištu koje služe ili promoviraju.</s><s>ETIS, stoga, uključuje mogućnost da razmotri dodatne pokazatelje koji pridonose osnovnim informacijama i omogućuju destinacijama prilagodbu sustava prema vlastitim posebnim potrebama ili kategoriji odredišta, npr. planinskih, gradskih, seoskih, obalnih, otočnih i urbanih područja, kao i Koordinirani pristup makroregionalne i/ili transnacionalne dimenzije.</s><s>Takvi pokazatelji morat će se dobiti jasnom metodologijom za prikupljanje podataka i mora ih se testirati ako ih se treba podijeliti s drugim odredištima i/ili ih koristiti.</s><s>Uključen je popis mogućih dopunskih pokazatelja kako bi se dobio primjer onoga što se može smatrati te obuhvaća pitanja obalne, pomorske, pristupačne i transnacionalne kulturne rute (The European Tourism Indicator System, ETIS toolkit for sustainable destination management, Tabela 3: Prikaz indikatora prema ETIS-u Odjeljak A: Kriteriji upravljanja destinacijom A.1 Održiva turistička</s>
<s>A.2.1 Postotak turista i posjetitelja koji su zadovoljeni s njihovim ukupnim iskustvom u odredištu</s>
<s>B.4.1 Postotak lokalno proizvedene hrane, pića, roba i usluga koje turističke destinacije odredišta dobivaju</s>
<s>C.4.1 Postotak soba u objektima komercijalnih smještajnih kapaciteta dostupnih za osobe s invaliditetom</s>
<s>C.4.2 Postotak komercijalnih smještajnih objekata koji sudjeluju u priznatim shemama informiranja o dostupnosti</s>
<s>C.4.3 Postotak javnog prijevoza koji je dostupan osobama s invaliditetom i specifični zahtjevi u vezi pristupa</s>
<s>C.5.1 Postotak stanovnika koji su zadovoljni utjecajem turizma na identitet odredišta C.5.2 Postotak destinacijskih događaja koji su usmjereni na tradicionalnu/lokalnu kulturu i baštinu</s>
<s>D.1.1 Postotak turista i posjetitelja istog dana koji koriste različite načine prijevoza do odredišta</s>
<s>D.1.3 Prosječno putovanje (km) od strane turista i istog posjetitelja od kuće do odredišta D.2 Klimatske</s>
<s>D.2.1 Postotak turističkih poduzeća uključenih u programe ublažavanja klimatskih promjena kao što su: smanjenje CO 2, niskoenergetski sustavi itd. - i odgovori i akcije "prilagodbe" D.2.2 Postotak turističkog smještaja i</s>
<s>D.3.3 Postotak ukupnog otpada recikliranog po turistu u odnosu na ukupni otpad recikliran po stanovniku godišnje</s>
<s>D.4.1 Postotak kanalizacije- obrađenoj na barem sekundarnoj razini prije ispuštanja D.5 Upravljanje</s>
<s>D.5.2 Postotak turističkih poduzeća koji poduzimaju radnje za smanjenje potrošnje vode D.5.3 Postotak Turističkih poduzeća koja koriste recikliranu vodu</s>
<s>D.6.1 Potrošnja energije po turističkoj noći u usporedbi s ukupnom potrošnjom energije po stanovniku</s>
<s>D.6.3 Postotak godišnjeg iznosa potrošnje energije iz obnovljivih izvora (Mwh) u usporedbi s ukupnom potrošnjom energije na razini</s>
<s>D.7.1 Postotak lokalnih poduzeća u sektoru turizma koji aktivno podupire zaštitu, očuvanje i upravljanje lokalnom biološkom raznolikošću i krajobrazima</s>
<s>Narod ovaj kraj naziva Međimurje, no u povijesnim dokumentima nailazi se na nekoliko različitih naziva.</s><s>Latinski Insula, Insula inter Muram et Dravam i Insula Muro Dravanae, njemački Murinsel i mađarski Murakoz.</s><s>Svi upućuju na jedno značenje: otok.</s><s>Međimurje je smješteno u jugozapadnom uglu županije Zala, A rijeke Mura i Drava čine Međimurje poluotokom.</s><s>Prirodna granica na sjeveru je rijeka Mura, a NA jugu Drava, napominje Gönczi.</s><s>Međimurje je pretežito nizinski kraj trokutastog oblika.</s><s>To je kraj različitih prirodno–geografskih cjelina, različitih naroda i kultura.</s><s>Šestak u svojoj knjizi spominje da je Međimurje smješteno na dodiru dviju velikih europskih reljefnih cjelina - istočnih Alpi i Panonske nizine.</s><s>Na temelju toga se definiraju dvije osnovne morfološke cjeline - brežuljkasto gornje i nizinsko donje Međimurje.</s><s>Gornje Međimurje ima izrazite osobine niskog pobrđa i početak je Slovenskih gorica.</s><s>Najviši vrh Međimurja je Mohokos s 344,5 metara nadmorske visine.</s><s>Donje Međimurje obilježava nizinski reljef, blago nagnut prema istoku, u smjeru otjecanja vodenih tokova.</s><s>Međimurje je smješteno u području umjereno tople i vlažne klime s dobro izraženim godišnjim dobima relativno vrućih ljeta, hladnih zima, brzim porastom temperature u proljeće i povoljnim temperaturnim prilikama u jesen (Biškup, 2012).</s><s>Županija se očituje i u očuvanim prirodnim i izgrađenim resursima.</s><s>Ima visoke kvalitete podzemnih i termalnih voda, očuvanu bogatu kulturnu i prirodnu baštinu koju Međimurci čuvaju u 127 naselja s naglaskom na očuvanom okolišu.</s><s>Međimurje razvija i njeguje pograničnu suradnju s Mađarskom i Slovenijom kroz mnogobrojne programe Euroregije Mura-Drava te s ostalim članicama Europske unije (Medjimurska županija, b.d.).</s><s>Međimurska županija pripada sjeverozapadnoj regiji.</s><s>Četvrta je po redu najrazvijenija županija u toj regiji dok je u odnosu na ostale županije u Republici Hrvatskoj srednje razvijena.</s><s>Budući razvoj ovisit će velikim dijelom o znanjima i vještinama postojećeg radno sposobnog stanovništva, ali i o obrazovnim programima koje će obrazovne institucije ponuditi mlađim naraštajima (Agencija za strukovno obrazovanje, 2011).</s>
<s>Prema podacima Državnog zavoda za statistiku - Popis stanovništva iz 2011. godine, Međimurska županija imala je ukupno 113.804 stanovnika što predstavlja pad od 4,5% u odnosu na 2001. godinu (118.426), a s udjelom od 2,65% sedamnaesta je po broju stanovnika u Republici Hrvatskoj (4.284.889) (Državni zavod za statistiku, b.d.).</s>
<s>Gustoća naseljenosti od 155 stanovnika/km² dvostruko je veća od gustoće naseljenosti Republike Hrvatske.</s><s>Prosječna starost stanovnika Međimurske županije iznosi 40 godina što je tek nešto povoljnije od hrvatskog prosjeka koji iznosi 41,7 godina.</s><s>U dobnoj strukturi stanovništva Županije, s udjelom od 63,97% dominira skupina stanovnika u dobi od 15 do 64 godine, zatim, slijedi udio od 30,03% stanovnika starijih od 65 godina i 16% mlađih od 15 godina (Državni zavod za statistiku, b.d.).</s>
<s>Prema popisu stanovništva iz 2011. godine, prevladavaju osobe sa završenom završene škole je manje od 1% stanovnika (Državni zavod za statistiku, b.d.).</s><s>Graf 3: Prikaz postotka obrazovanog stanovništva srednja škola</s>
<s>Međimurska županija je pogranična županija i graniči s Republikom Slovenijom i Republikom Mađarskom te Varaždinskom i Koprivničko-križevačkom županijom.</s><s>Grad Čakovec je upravno, kulturno i političko središte Međimurske županije.</s><s>Izuzetna blizina, cestovna i željeznička povezanost s Jadranom i europskim središtima daje Međimurju mogućnost razvoja, gospodarskoturističke perspektive i primamljivost za potencijalne ulagače u razvoj.</s><s>Osnovni resursi za razvoj turizma u županiji su očuvana prirodna i kulturna baština, vode te povoljan geoprometni položaj i termalni izvori.</s><s>Međimurje je povezano s hrvatskim i europskim prometnim sustavom cestama i željezničkim prugama, a zračne veze sekundarni su faktor dostupnosti destinacije.</s><s>Županiju prolazi i dio autoceste Zagreb - Goričan (A4).</s><s>To je glavna prometnica koja povezuje središnju Europu s Jadranom i obrnuto (na području Županije nalaze se čvorovi Čakovec i Goričan).</s><s>Ukupna cestovna mreža na području Međimurske županije u prvom je redu u funkciji prometnoga povezivanja unutar same županije, a isto je tako učinkovita i u prometnom povezivanju sa susjednim županijama.</s><s>Na području Međimurske županije ukupno je 615 km cesta sa suvremenim kolnikom (Kos, Milojević i Feletar, 2014).</s>
<s>Izvor: Ured državne uprave u Međimurskoj županiji, (b.d.a) Na području Međimurja nalaze se sljedeći cestovni granični prijelazi (Ministarstvo unutarnjih poslova, b.d.): 1. Stalni granični prijelaz za međunarodni promet putnika i roba u cestovnom prometu Goričan.</s>
<s>Područjem Županije prolazi pruga od značaja za međunarodni promet: Državna granica (Središće) – Čakovec – Kotoriba - Državna granica (Murakeresztur) te pruga od značaja za regionalni promet: Zaprešić – Zabok – Varaždin Čakovec i pruga od značaja za lokalni promet Čakovec - Mursko Središće Državna granica (Lendava) (Razvojna strategija Međimurske županije, b.d.).</s><s>4.2 Turizam</s>
<s>Međimurska županija raspolaže bogatom resursno-atrakcijskom osnovom.</s><s>Potvrda tome su brojne nagrade koje su destinacije u Međimurju dobile na važnim natjecanjima (Telišman-Košuta, Ivandić, Boranić Živoder i Marković, Broj turističkih posjeta u razdoblju od 1991. godine do 2004. godine kretao se bez oscilacija u rasponu od 6 do 8 tisuća, od čega su oko polovicu činili strani turisti.</s><s>Domaći gosti većinom su izletničke grupe, sudionici kulturnih i sportskih manifestacija i poslovni ljudi.</s><s>Inozemni gosti većinom su poslovni ljudi, lovci i ribići.</s><s>Godine 2002. dolazi do razvoja novih turističkih proizvoda i razvoja turizma u Međimurju.</s><s>Tako su 2005. godine otvorene i Toplice Sveti Martin čiji se broj posjetitelja 2005. procjenjuje na oko 10.000 (ibid.).</s><s>Graf 4: Smještajni kapacitet Međimurja u postocima Sveti Martin na</s>
<s>Međimurska županija raspolaže s nešto više od 1.500 registriranih ležajeva.</s><s>Smještajna ponuda se kontinuirano razvija, a u razdoblju od 2001. do 2016. ukupni kapacitet je učetverostručen uz prosječnu godišnju stopu od 12,9%.</s><s>Smještajni kapacitet usmjeren je uvelike na Sv. Martin na Muri (60%) te slijedi Čakovec (16%).</s><s>Manji postotak kapaciteta imaju Prelog (6%) i Nedelišće (5%) (Institut za turizam,2014).</s>
<s>U odnosu na 2005. godinu, broj ležajeva u Čakovcu se smanjuje, a dome doprinosi zatvaranje pansiona Japa i Hotela Aurora.</s><s>Istovremeno, kapaciteti rastu u Svetom Martinu (proširenje kapaciteta toplica Sveti Martin), Prelogu (otvorenje hotela Panorama) i Nedelišću.</s><s>Donji Kraljevec i Štrigova se uključuju u smještajnu ponudu Međimurja otvaranjem novih objekata s manjih brojem kapaciteta.</s><s>Najveći udio smještajnih kapaciteta nalazi se u apartmanima (45%) i Tabela 4: Prikaz smještajnih jedinica u Međimurju Međimurje</s>
<s>Prema podacima Državnog zavoda za statistiku u 2015. godini u Međimurskoj županiji bila su ukupno 22 smještajna objekta s 544 smještajne jedinice, s 1392 ležaja.</s><s>Usluge smještaja pružalo je i 10 kućanstava i 1 objekt u seljačkom turizmu.</s><s>Hoteli su dominirali s 308 smještajnih jedinica i 630 ležajeva, a slijede sobe za iznajmljivanje, apartmani i kuće za odmor sa 164 smještajne jedinice Graf 5: Kapacitet smještajnih jedinica u Međimurju po mjestima Najdominantniji u Međimurskoj županiji je Sveti Martin na Muri s kapacitetom od 297 smještajnih jedinica.</s><s>Najveći udio u Svetom Martinu na Muri ima kompleks toplica s hotelom, ukupno raspolažu s 151 sobom i 6 apartmana.</s><s>Ostatak smještajnih jedinica nalazi se u Čakovcu (122 smještajne jedinice), Prelogu s 45 smještajnih jedinica te Donjem Kraljevcu.</s><s>Od ukupno 5 hotela u Međimurskoj županiji, jedan je kategoriziran s 4 zvjezdice (u toplicama Sveti Martin, hotel Golfer), 3 hotela imaju 3 zvjezdice (Hotel Kralj, Hotel Panorama i Hotel Prelog) te jedan ima kategoriju 2 zvjezdice (Hotel Park) (Telišman-Košuta, Ivandić, Boranić Živoder i Marković, 2014).</s>
<s>Važan segment turističke ponude Županije predstavljaju različite manifestacije koje se organiziraju tijekom cijele godine u svim mjestima.</s><s>Prema podatcima Turističke zajednice Međimurske županije, 42 važnije županijske manifestacije Sveti Martin na Muri</s>
<s>Donji Kraljevec posjećuje 400 tisuća posjetitelja, od toga Porcijunkulovo privlači 230 tisuća posjetitelja.</s><s>Pri tome su brojem posjetitelja najvažnije kompleksne kulturnourbane manifestacije, od kojih Porcijunkolovo u Čakovcu privlači oko 230 tisuća posjetitelja (ibid.).</s>
<s>Izvor: Državni zavod za statistiku, (b.d.) U 2015. godini na području Međimurske županije ostvareno je 127 tisuća noćenja u smještajnim kapacitetima, 72 tisuće ostvareno je u hotelima i sličnim objektima, a 54 tisuće u odmaralištima i sličnim objektima.</s><s>Najvažniji oblik smještaja su hoteli koji su ostvarili 68,2 tisuće noćenja, odnosno 53,6% ukupnih noćenja u županiji.</s><s>Sobe, apartmani i kuće za odmor imale su 47,7 tisuća ostvarenih noćenja, odnosno 37,5 ukupnih noćenja.</s><s>Najmanji udio noćenja ostvaren je u smještajnim kapacitetima kućanstava - 2,1% ukupnih noćenja (Državni zavod za statistiku, b.d.).</s>
<s>U razdoblju od 2001. do 2015. godine broj noćenja povećan je 6,4 puta uz stalan rast potražnje te prosječnu stopu rasta od 14,2% dok su se noćenja u razdoblju od 2009. do 2015. godine povećavala prema prosječnoj godišnjoj stopi od 11,2%.</s><s>Tijekom 2015. godine broj noćenja povećan je za 14,4%, u hostelima (29,2%), sobama, apartmanima i kućama za odmor (20,9%) i hotelima (13,1%).</s><s>Noćenja su smanjena jedino u pansionima za 15,2% te u obiteljskom smještaju i seoskim domaćinstvima za 6,7% (Državni zavod za Graf 6: Prikaz postotka domaćih i stranih turista Domaći gosti</s>
<s>Hrvatski državljani ostvarili su u 2015. godini 51% noćenja dok su strani turisti ostvarili 49% noćenja, pri čemu su noćenja dolaznih gostiju u 2015. godini zabilježila rast od 22,8% (Državni zavod za statistiku, b.d.).</s>
<s>U strukturi dominiraju gosti iz Slovenije (27,3%), Austrije (14,5%), Njemačke turisti tijekom 2015. godine ostvarili 54,9% noćenja, a u Čakovcu 51,1%, Tabela 7: Višednevna i jednodnevna putovanja domaćeg stanovništva u Županiju u 2014. godini</s>
<s>Izvor : Državni zavod za statistiku, (b.d.) Podaci Državnog zavoda za statistiku Republike Hrvatske pokazuju da su Hrvati na području Međimurske županije u 2014. ostvarili 57 tisuća višednevnih putovanja, odnosno 131 tisuća noćenja.</s><s>Razlog noćenja u Međimurskoj županiji je privatan (110 tisuća noćenja je ostvareno privatnim razlogom) dok je tek 20 tisuća noćenja razlog poslovan.</s><s>Iz tablice se vidi da domaći posjetitelji ostvare turističke izdatke u iznosu od 97 milijuna kuna, od čega na privatnim putovanjima potroše 53 milijuna kuna i 44 milijuna kuna na poslovnim putovanjima (Državni zavod za statistiku, b.d.).</s><s>Vodeći motivi dolaska u Međimurje su wellness (zdravstveni) turizam te poslovni turizam.</s><s>Sve izraženiji motivi dolaska vezani su uz proizvode koji su u fazi uvođenja na tržište, a predstavljaju ih enogastronomija, cikloturizam te sport i rekreacija.</s><s>Svi ovi proizvodi su u ponudi toplica Sv. Martin.</s><s>Infrastruktura za sastanke kojom raspolažu Terme i drugi hoteli u Županiji privlačo turiste, Međimurska vinska cesta je postala prepoznatljiv turistički brend.</s><s>Također, ulaganje u sektor sporta, detaljnije, u biciklističku infrastrukturu privlači turiste u Međimurje (Institut za turizam,2014).</s>
<s>Čakovec je u razdoblju od 2008.-2010. dobivao najviše ocjene u kategoriji uređenosti gradova srednje veličine, na natjecanju izvrsnosti kontinentalnog turizma, a u 2011.</s><s>Perivoj Zrinskih ocijenjen je kao najljepši perivoj.</s><s>Grad Prelog u 2012. godini dobiva nagradu kao najuređenije mjesto do 5.000 stanovnika.</s><s>Na natjecanju EDEN - European Destinations of Excellence, 2007. godine nagradu dobiva Sveti Martin, godine 2010.</s><s>Sveti Martin na Muri dobio je srebrni cvijet europske asocijacije Entente Florale Europea, a 2015. nagradu EDEN dobiva Gornje Međimurje.</s><s>Sveti Martin na Muri je na natjecanju Zeleni cvijet bio izdvojen kao jedno od najljepših malih mjesta kontinentalne Hrvatske (Telišman-Košuta, Ivandić, Boranić Živoder i Marković, 2014).</s><s>U listopadu 2016.</s><s>Međimurskoj zajednici i Turističkoj zajednici Međimurske županije dodijeljena je Švicarska turistička nagrada (The Swiss Tourism AwardSTA).</s><s>STA je međunarodno priznanje koje ima za cilj promicati visoku kakvoću turizma, zaštitu i pozicioniranje prirodne i kulturne baštine, poticanje konkurentnosti i izvrsnosti usluga i proizvoda te pružanje mogućnosti prezentiranja odredišta švicarskoj javnosti.</s><s>Ova nagrada se dodjeljuje odredištima koja imaju izvrsnu reputaciju na internetu te koja promiču održive oblike turizma i pružaju alternativu tradicionalnom masovnom turizmu (Odrzivi U nastavku je prikazana tablica dolaska i noćenja domaćih i stranih turista u 2016. godini po mjesecima.</s>
<s>Izvor: Državni zavod za statistiku, (b.d.) Međimurje je u 2016. godini bilo izrazito uspješno, to potvrđuje činjenica da je dobilo čak 4 prestižne nagrade na Danima hrvatskog turizma.</s><s>Najvažnija nagrada je ona Gornjem Međimurju, koje i ove godine nosi titulu Europske destinacije izvrsnosti na temu „Turizam i lokalna gastronomija“.</s><s>Priznanje za održivi turizam dobile su Terme Sveti Martin dok je načelniku Općine Sveti Martin na Muri dodijeljena nagrada za doprinos razvoju turizma na ovom području (Odrzivi turizam, b.d.).</s>
<s>SWOT analiza je izrađena sa svrhom da se utvrde osnovni čimbenici razvoja županije, potencijali te sam njezin razvoj.</s><s>Zadatak je izdvojiti bitna obilježja koja su utvrđena u analizi sadašnjeg stanja te ona koja predstavljaju snagu i priliku, no s druge strane, trebaju se obraditi i loše mogućnosti, tj. slabosti i prijetnje.</s><s>One određuju postojeću i buduću tržišnu poziciju Međimurske županije u turizmu te njezin daljnji razvoj.</s><s>SWOT analiza prikazana je u četiri područja.</s><s>To su: prostor, društvo, gospodarstvo, infrastruktura i okoliš, turističke atrakcije, turistička suprastruktura i upravljanje destinacijom.</s><s>Tabela 9: SWOT analiza Međimurske županije SWOT analiza Međimurske županije</s>
<s>Izvor: Telišman-Košuta, Ivandić, Boranić Živoder i Marković, 2014 Iz navedene SWOT analize možemo vidjeti nekoliko strateških prednosti, ali i nedostataka.</s><s>Kao prednost ističe se lokacija u smislu jake europske regije jer je Međimurje geografski povezano s ostatkom Hrvatske kao i s Madžarskom i Slovenijom.</s><s>Nadalje, vidi se u gospodarstvu: temeljeno je na uspješnom poduzetničkom sektoru s dobrom slikom, jakom tradicijom i rastom.</s><s>Ekonomski potencijal čini i nekoliko uspješnih velikih tvrtki u sektorima graditeljstva, metaloprerađivačke i prehrambene industrije u kojima posluju tvrtke s uspješnim rastom i razvojem te se na taj način ističe poduzetnički mentalitet.</s><s>Daljnji ekonomski potencijal očituje se kroz povezanost s Republikom Madžarskom preko međunarodne rekreacijsko-biciklističke atrakcije MuraDrava.</s><s>Očuvanje prirodne i kulturne baštine, tj. očuvani prirodnom krajobraz i kulturno-povijesna baština osnova su za razvoj postojećih i novih oblika turističke ponude.</s><s>Značajan potencijal su vinske ceste, toplice Sveti Martin te rijeke Drava i Mura koje su u Međimurskoj županiji lijepo uređene i pružaju malen, ali vrlo zanimljiv i raznolik prostor.</s><s>Ističe se i potencijal konkurentskog umrežavanja preko resursno- atrakcijske osnove i turističke ponude koja je jako raznolika te je uvelike otvoren pogled na daljnji razvoj turizma u županiji.</s><s>Iako se prilikom sagledavanja polazi uvijek od pozitivnih strana, prisutne su i one malo manje pozitivne, tj. nedostaci.</s><s>Spominju se neke: nepovezanost turističkog sustava, nerazvijeni lanci vrijednosti pojedinih turističkih proizvoda.</s><s>Nepovoljna gospodarska struktura, značajan udio zastarjelih industrija bez dovoljno perspektivnih programa i prilika za opstanak.</s><s>S obzirom na postojanje tradicije turističkih djelatnosti nedovoljna je iskorištenost potencijala turizma, nedovoljni su financijski, organizacijski i kadrovski kapaciteti za snažniji razvoj turizma.</s><s>Obrazovanje nije u skladu s gospodarstvom, a i nedovoljno je razvijena cjeloživotna edukacija.</s><s>Raste broj romskog stanovništva u županiji što dovodi do potrebe za rješavanjem socijalnog i gospodarskog pitanja vezanog za poboljšanje života Roma, njihovog problema zapošljavanja, zdravstvene zaštite, korištenja socijalne pomoći i ostalih pitanja.</s><s>S poboljšavanjem života Roma definitivno se dolazi do novih prilika za poboljšanje turizma Međimurja, te novih mogućnosti za nove ideje koje do sad nisu realizirane.</s><s>Nedovoljna prepoznatljivost Međimurske županije kao destinacije uvelike predstavlja problem, ali i prijetnju u gospodarskom i društvenom razvoju koji dolazi iz drugih županija kao što je konkurencija u poljoprivredi, proizvodnji hrane tehnologiji i ostalom.</s>
<s>4.4 Indikatori održivog turizma u Međimurju U nastavku su prikazani indikatori održivog turizma u Međimurju prema ETIS indikatorima.</s><s>Izdvojeni su oni indikatori koji su od posebne važnosti za Međimurje te oni koji se mogu mjeriti u Međimurju.</s><s>Ovi indikatori opisuju turizam Međimurja te rast/pad postotka određenog indikatora.</s><s>ETIS podjela indikatora je podjela indikatora koja je opisana u širokom opsegu, smatrali smo da je ta podjela za ovaj magistrarski rad preširoko zastavljena.</s><s>Tako smo ETIS podjelu indikatora provjerili, te pokušali opisati ove indikatore prema podjeli Instituta za turizam, koji su ovu podjelu smanjili te opisali na jednostavniji način u smanjenom opsegu podjela.</s><s>U našem radu i kod izbora indikatora za destinaciju Međimurje, oslonili smo se na istraživanje stručnjaka Instituta za turizam iz Zagreba, koji su aktivno sudjelovali u brojnim projektima koji podrazumijevaju pitanja održivosti na nacionalnoj i međunarodnoj razini.</s><s>Stručnjaci Instituta su do sada sudjelovali mnogo puta u praćenju održivosti turizma u Hrvatskoj, te im ne nedostaje iskustva u praćenju turizma, ovo se posebno odnosi na istraživanja na akademskoj razini što podrazumijeva nekoliko znanstvenih radova.</s><s>Ovi radovi prije svega opisuju temu mjerenja turizma održivosti u Hrvatskoj.</s><s>U jednom od njih su autori uspostavili sustav pokazatelja za procjenu turističke održivosti u Hrvatskoj.</s><s>Autori su sastavili popis pokazatelja održivosti, i pri tome su koristili tri različita izvora podataka (UNWTO, Eurostat i European Union Tourism Sustainability Group).</s><s>Institut za turizam je pokrenuo i istraživanje profila turista, zadovoljstva i potrošnje od 1987. pa do danas. (Kožić, Čorak, Marušić, Marković i Sever, 2016).</s>
<s>Postojeći podaci su dostupni, te oni omogućuju praćenje podataka, odnosno izvora podataka turističkih tokova i profila, podataka za ulazni, izlazni ili domaći turizam te sustav za turističku statistiku.</s><s>Također su dostupni podaci u turizmu koji govore o prihodima te zaposlenosti u Hrvatskoj, koji se smatraju kao specifični problem održivosti.</s><s>Međutim treba napomenuti da se prilikom razvrstavanja podataka možemo susresti s pitanjima: klasifikacije, dostupnosti podataka na razini poduzeća, podaci koji se odnose na grad.</s><s>Najveći nedostaci podataka uključuju dostupnost/ nedostupnost statistike okoliša.</s><s>Ne prikupljaju i ne objavljuju se redovito podaci o praćenju stanja energije, vode i upravljanja čvrstim otpadom, kao i pročišćavanje otpadnih voda (ibd.).</s><s>Glavni cilj je sustavno mjerenje i praćenje turističke održivosti u Hrvatskoj.</s><s>Prvi korak podrazumijeva uspostavljanje organizacijske strukture unutar Instituta za turizam u Zagrebu.</s><s>Mjerit će se i pratiti turistička održivost u većini mjesta na području Hrvatske u kojima je razvijen turizam (ibd.).</s><s>Planira se primijeniti ETIS indikatore, razvijene od strane Europske komisije.</s><s>Odluka je da se koristi ETIS, zbog usklađenosti i preporukama s Europskom Unijom.</s><s>Međutim namjera je u potpunosti prilagoditi ETIS pokazatelje za obvezna pitanja održivosti odabranih od strane UNWTO.</s><s>U drugom koraku planira se promicati primjenu ETIS indikatora među lokalnim zajednicama (turističke destinacije) diljem Hrvatske (ibd.).</s><s>Autori sugeriraju ETIS sustav pokazatelja turizma za održivo upravljanje destinacijom, jer je Hrvatska u vrijeme završetka procesa bila u procesu pristupanja Europskoj Uniji.</s><s>Iako postoje mnogi nedostaci izvora podataka, postoji dovoljno podataka za razvoj eksperimentalnog sustava za mjerenje i praćenje turističke održivosti u Hrvatskoj, osobito u pogledu ekonomske i, djelomično, socijalnog aspekta turizma održivosti.</s><s>U procesu su izazovi bili još veći u vezi podataka o aspektima okoliša.</s><s>Drugi problem je dostupnost podataka na različitim administrativnim razinama.</s><s>Autori na kraju zaključuju da je Hrvatska spremna za razvoj i provedbu pokazatelja sustava za mjerenje i praćenje turističke održivosti.</s><s>Međutim, tu je i široko područje pitanja koja se moraju riješiti u vezi poboljšanja podataka, jer je time mjerenje pouzdanije Sustav pokazatelja indikatora turističke održivosti u Hrvatskoj sastoji se od 31 pokazatelja razvrstanih u 4 kategorije.</s><s>Prva kategorija predstavlja društvene pokazatelje koji se odnose na turistički utjecaj na lokalne zajednice.</s><s>Druga kategorija predstavlja društvene pokazatelje koji se odnose na zadovoljstvo turista.</s><s>Treća kategorija predstavlja ekonomske pokazatelje i pokazatelje zaštite okoliša.</s><s>To je dobro izbalansirana lista pokazatelja, međutim, ovaj izbor pokazatelja temelji se na ograničenju izvora podataka potrebnih za završetak Na kraju autori zaključuju da: popis pokazatelja treba smatrati vrijednim temeljem za buduće pokušaje za mjerenje i praćenje turističke održivosti u Na temelju primjene rezultata istraživanja Instituta za turizam i mi smo za našu odabranu destinaciju Međimurje primjenili indikatore prema tri kriterija: upravljanja destinacijom, ekonomska vrijednost, socijalni i kulturni utjecaji te kriteriji utjecaja na okoliš.</s>
<s>Kriterij upravljanja destinacijom opisuje postotak turističkih poduzeća koja djeluju u Međimurju, a glavna djelatnost su im usluge smještaja, pića i hrane.</s><s>Ovaj podatak se mijenja iz godine u godinu, a razlog tome je rast/pad postotka ovih poduzeća.</s><s>Ovaj podatak je važan za Međimurje iz razloga što turisti kada dođu na ovo područje trebaju i žele znati koje usluge i gdje ih mogu dobiti.</s><s>Ekonomska vrijednost opisuje statističke podatke o broju noćenja, doprinosu na gospodarstvo te postotak radnih mjesta.</s><s>Svaki mjesec se vodi statistika o broju zaposlenih i nezaposlenih.</s><s>Ovaj podatak je jako bitan te se ne smije izostaviti, posebice, je bitan u ovo vrijeme kada veliki broj populacije iseljava iz Republike Hrvatske.</s><s>Kriterij o postotku muškaraca i žena zaposlenih u turizmu uvelike govori o tome tko prevladava, da li je to muški ili ženski spol.</s><s>Žene su na svim poslovima u manjini tako da uvijek veseli podatak da ipak i mali postotak žena može napraviti veliki posao.</s><s>Međimurje ima očuvani okoliš te upravo u četvrtom kriteriju se želi saznati da li turisti cijene ili ne ovaj okoliš i prirodu te koliko se oni, zapravo, brinu o tom okolišu.</s>
<s>Ukupan rast turističke aktivnosti popraćen je i izraženijom sezonalnosti.</s><s>Tijekom 2013. godine iznadprosječna aktivnost obilježava cijelo razdoblje od svibnja do rujna.</s><s>Pri tome je kolovoz bio mjesec najintenzivnije koncentracije potražnje kada je ostvareno 15% ukupnih godišnjih noćenja.</s><s>Najniža razina interesa bilježi se tokom veljače (Institut za turizam,2014).</s>
<s>Glavna grana gospodarstva u Međimurju jos uvijek nije turizam, dominira industrija 40% bruto dodane vrijednosti Županije, slijede trgovina na veliko i malo prijevoz i skladištenje, smještaj, priprema i usluživanje hrane 14%, poslovanje nekretninama 10%, poljoprivreda, šumarstvo i ribarstvo 8% (Telišman-Košuta, Ivandić, Boranić Živoder i Marković, 2014).</s>
<s>Biciklističke staze razvedene su diljem Međimurja i najvećim dijelom trasirane sporednim cestama s malom frekvencijom prometa.</s><s>Uključuju međunarodnu stazu Mura-Drava Bike u asfaltnoj i off-road varijanti, više županijskih kružnih staza kroz reljefno različite predjele (Pušipelova, Martinska, Steinerova).</s><s>Sve su staze obilježene i bicikli se iznajmljuju na više punktova. ‒ Međimurski planinarski put, od Čakovca do Štrigove, odlikuje se pitomosti pejzaža.</s><s>Staza je markirana. ‒ Međimurska vinska cesta, u duljini od oko 30 km vodi kroz oko 1000 ha vinograda te objedinjuje ponudu 40 vinara te restorana i smještajnih objekata.</s><s>Cesta je obilježena turističkom signalizacijom. ‒ Cesta tradicije povezuje deset radionica tradicionalnih zanata (lončar, pletač šiba, mlinar na riječnom mlinu, ispirač zlata, vrtlar u tradicijskom vrtu, rezbar pokladnih maski i sl.) Moguće razgledavanje i uključivanje u rad. ‒ Mlinarov poučni put interpretira prirodnu i tradicijsku baštinu Značajnog krajobraza rijeke Mure (Institut za turizam, 2014).</s>
<s>Gospodarenjem otpadom na području županije definirano je Planom gospodarenja otpadom.</s><s>U potpunosti su sanirana gotova sva službena odlagališta.</s><s>Županija se ističe kao pozitivan primjer u rješavanju problema divljih deponija, čiji se broja smanjio za 50%.</s><s>U sklopu odlagališta Totovec, u funkciji je sortirnica za odvojeno skupljeni otpad kojoj je fond za zaštitu dodijelio status centra za postupanje s ambalažnim otpadom. (TelišmanKošuta, Ivandić, Boranić Živoder i Marković, 2014) Izvor: Kožić, Čorak, Marušić, Marković i Sever, 2016 Iz prikazane tabele možemo vidjeti da u Međimurju ima 18 poduzeća koja pružaju usluge smještaja te 146 poduzeća koje pružaju usluge ugostiteljstva.</s><s>Broj noćenja u 2013. godini neprestano raste, a najviše noćenja zabilježeno je u mjesecu kolovozu dok je najmanje noćenja zabilježeno u veljači.</s><s>Najveći rast noćenja zabilježena je u mjesecima od svibnja do rujna, može se nazvati i u ljetnoj sezoni.</s><s>Glavna grana Međimurja još uvijek nije turizam, već je industrija glavna grana s 40%, slijedi trgovina na veliko i malo, smještaj, priprema i usluživanje hrane s 14%, pružanje nekretnina s 10%, a najmanji postotak imaju poljoprivreda, šumarstvo i ribarstvo.</s><s>Potražnja za radnicima raste iz godine u godinu što se vidi i iz statistike Zavoda za zapošljavanje.</s><s>Postotak žena u turizmu kreće se u razmacima 40-50% u odnosu na muškarce.</s><s>Turisti sve više putuju biciklima tako se Međimurje priključilo cikloturizmu koji uključuje i sportski turizam.</s><s>Međimurje ima velike prednosti za bicikliste i to pokušava iskoristiti s bike turama.</s><s>U tabeli možemo vidjeti i da Međimurje brine za otpad, tj. pokušava se što više otpada sanirati te ponovo upotrijebiti.</s><s>4.5 Usporedba – benchmarking analiza – destinacija Vulkanland</s>
<s>Vulkanska pokrajina je marketinški projekt lociran na istoku Austrije, na sjeveru graniči s pokrajinom Ilzbachtal/Feistritztal, a na jugu s Murtalom.</s><s>Prevladava blaga klima (Eigner, Krotscheck, Narodoslawsky, Ober, Ritter i Wlattnig, 2009).</s><s>Destinaciju Vulkanland smo izabrali za usporedbu iz razloga što je ona na dobrom glasu u smislu održivosti.</s><s>Ona je poznata kao „Zelena pokrajina“.</s><s>Veći dio prekrivaju šume, livade, voćnjaci i vinogradi, a tu je i rijeka Mura.</s><s>Vulkanland u svojoj turističkoj ponudi ima spoj kulinarstva, prirode te termalnih izvora.</s><s>Turistima nudi raznoliku ponudu, na istoku su se smjestile toplice dok na jugu ljubitelji vina mogu pronaći nešto i za sebe.</s><s>Na rijeci Muri pruža se mogućnost bavljenja različitim sportovima i rekreacijom te uživanje u čistoj i netaknutoj prirodi.</s><s>Upravo zbog ovog napravili smo usporedbu s Međimurjem.</s><s>U ovoj destinaciji vidjeli smo sličnosti koje pruža i Međimurje te tako pokušali napraviti što sličniju usporedbu.</s><s>Međimurje nazivaju i „zeleni cvetnjak“, isto tako okruženo je šumama, livadama te rijekom Dravom i Murom.</s><s>Toplice Sveti Martin važan su potencijal razvoja turizma Međimurja dok Gornje Međimurje pruža nezaboravan doživljaj kušanja vina na Vinskoj cesti.</s><s>Umrežavanjem čak 79 općina s ukupno nešto više od 100.000 stanovnika još od 1995. godine rezultiralo je danas općeprihvaćenim projektom kojeg svojim smatraju svi stanovnici regije.</s><s>Proizvođači se predstavljaju kao žitelji regije Vulkanland, a posjetitelji prepoznaju njihove oznake kvalitete i porijekla.</s><s>Općine su međusobno povezane i imaju zajednički cilj da uzajamnom suradnjom i poštovanjem principa održivog razvoja vode računa o ekonomskom napretku regije, u čemu su, prema svim pokazateljima, i uspjele (Terra-liburna, b.d.).</s>
<s>Pod pojmom održivog razvoja podrazumijeva se razvoj koji zadovoljava potrebe sadašnje generacije ne ugrožavajući pri tome mogućnosti zadovoljenja potreba budućih generacija.</s><s>Naime, pod zajedničkom marketinškom platformom 'vulkanska regija', kao znakom regionalne identifikacije i zaštite, općine su međusobno povezane u udruženje koje se brine o promicanje Vulkanlanda, a ovaj razvojni koncept rezultirao je brojnim uspješno realiziranim projektima, čime je znatno poboljšana ekonomska situacija u nekada izuzetno siromašnoj i nerazvijenoj regiji (Varaždinska županija, b.d.).</s><s>Na području gdje je do prije 2 milijuna godina bilo više aktivnih vulkana danas postoji mnogo termalnih kupališta i lječilišta, tematiziranih na način da privlače različite vrste gostiju s obzirom na njihov razlog dolaska u regiju, a svi vrhovi nekadašnjih vulkana obuhvaćeni su objedinjenom mrežom biciklističkih i pješačkih staza s uključenim turističkim sadržajima.</s><s>U posljednjih nekoliko godina dodjeljuje se tvrtkama certifikati za inovaciju te se mogu pohvaliti iznimno visokim brojem novih patenata, a čak su osigurali da se otkupom žita u regiji kreira prepoznatljiva lokalna robna marka brašna koju ugostitelji i mali kupci rado kupuju (Terra-liburna, b.d.).</s><s>Dostignuća regionalnog gospodarstva u Vulkanlandu (Eigner, Krotscheck, Narodoslawsky, Ober, Ritter i Wlattnig, 2009): 1. 90% radnih mjesta i poduzetnička raznolikost; 2. proizvodnja i obrada regionalnih sirovina; 3. udruženja i socijalna inicijativa, a 90% pokroviteljstva; 4. 95% pripravničkih mjesta i 80% ljetnih radnih mjesta; 5. rad unutar regije;</s>
<s>7. regionalna opskrba proizvoda i regionalna potrošnja tih proizvoda; 8. visokokvalificirana radna mjesta, a od toga 28% samostojećih poduzetnika.</s><s>Opći ciljevi usmjereni su na upravljanje turističkom regijom i kulinarskom destinacijom, umrežavanju dionika za postizanje prepoznatljive regije koja njeguje zanatstvo i rukotvorine i postizanju stopostotne energetske neovisnosti Posebna zanimljivost vezana za Vulkanland je da svaki od proizvođača u svojim trgovinama nudi proizvode umreženih proizvođača, i to naravno, po jednakim cijenama te tu postaje najrazvidnija suradnja nastala iz umrežavanja.</s><s>Svaki od njih ima promotivni panel s materijalima ostalih pružatelja usluga i proizvođača na području što svima daje jasne smjernice kakav marketing treba poduzeti da bi se postigao uspjeh za cijelu zajednicu koja kroz povećanu vidljivost postaje konkurentna.</s><s>Nitko od njih ne djeluje sam za sebe, nego svatko svakome pomaže u promociji te prodaji proizvoda.</s><s>Ostvarivanje jače prodaja je moguće samo kroz angažiranje kupca (degustaciju), što se može vidjeti kod svih proizvođača u Vulkanlandu.</s><s>Svi oni imaju degustaciju/trgovinu te kupci znaju što žele i mogu kupiti (Vulkanland, b.d.c).</s><s>Aktivnost ponuđača - seljaka, malih poduzetnika i pružatelja usluga - počiva na ideji da je u prirodi sve povezano.</s><s>S tom idejom započinju svoju priču brojni interpretacijski centri - od farme svinja (priča animirane svinje: u prirodi je sve povezano), do sirane, vinarije, tvornice octa i tvornice čokolade.</s><s>Ideja o povezivanju je sveprisutna i u marketingu.</s><s>Proizvođači se povezuju s posjetiteljima tako da ih pozivaju u svoje proizvodne i prerađivačke pogone te im objašnjavaju kako rade te rade s ljubavlju prema prirodi, tradiciji i svom poslu.</s><s>Posjetitelji doživljavaju novo iskustvo, čuju zanimljivu priču i time stvaraju novu vrijednost koju su spremni platiti.</s><s>Proizvođači se povezuju i s turističkim ponuđačima preko turističkim paketa, s trgovačkim i ugostiteljskim ponuđačima u dobavljače autentičnih poljoprivrednih i drugih proizvoda, povezuju se i međusobno kada nastupaju na stranim tržištima ili u drugim regijama.</s><s>Povezuju se vertikalno i horizontalno budući da su svjesni da na taj način mogu stvoriti bolji proizvod, bolji turizam i bolji prihod svojim obiteljima.</s><s>Vulkanland obuhvaća područje s približno 100.000 stanovnika, od kojih je samo 3% nezaposlenih.</s><s>Većina je zaposlena u poljoprivredi, prehrambeno-prerađivačkoj industriji, obrtu i turizmu.</s><s>Prevladavaju male do srednje velike tvrtke s do 20 zaposlenih.</s><s>U turizmu se povezuju i zajednički stvaraju te su uvjereni da u okolini u kojoj se kvalitetno živi i turizmu dobro ide (ibid.).</s><s>Za regiju su specifična manja poduzeća.</s><s>Ugostiteljskih poduzeća je 36% te je to među najnižim postocima u cijeloj Štajerskoj regiji.</s><s>Regijski projekt Štajerska vulkanska pokrajina podijeljen je na tri jednaka dijela koji su jasno pozicionirani.</s><s>Ona se dijeli na sljedeća područja: 1. Regija kulinarike 2. Kao europska regija obrta 3. Regija životne moći (Vulkanland, b.d.a).</s><s>Razlozi za takvo pozicioniranje su (ibid.): 1. najveći prosječni prihod;</s>
<s>2. ovo područje ima najveću gospodarsku mogućnost; 3. idealne, male strukture za visoku cjenovnu moć; 4. nizak postotak onečišćenja okoliša;</s>
<s>5. visoka sinergija turizma i ponuđača- seljaka; 6. razne spretnosti i mogućnosti lokalnog stanovništva.</s><s>Oni su razvili regionalni kulinarski centar, povezali seljake i poduzetnike i oblikovali prepoznatljivu značku za neke proizvode, tako ima npr. jabučno vino, prirodni sokovi, pivo, vino i mesne prerađevine.</s><s>U većini primjera ove i druge proizvode prodaju pod skupnim imenom.</s><s>Obrtništvo se može pohvaliti s dugom i raznolikom tradicijom.</s><s>Područje se može pohvaliti s kovaštvom, pletenjem košara, obradom kamena, radom s drvetom i dr. Lokalno stanovništvo je naučilo cijeniti svoje sposobnosti te su odlučili te sposobnosti i naplatiti te zaraditi na njima (Vulkanland, b.d.c).</s>
<s>3. inovativni rukodjelci s autentičnosti; 4. međunarodno sudjelovanje na području oblikovanja i razvoja.</s><s>Kao treći dio ističe se turizam.</s><s>Usredotočeni su na obnovu i očuvanje autentičnosti i osjećaj domaćega.</s><s>Svojim gostima, osim noćenja, žele dati i nezaboravan doživljaj.</s><s>Ovaj odmor namijenjen je prvenstveno obiteljima s malom djecom te ljubiteljima prirode, wellnessa i mirnog okoliša (ibid.).</s><s>U okviru održivog turizma su se usmjerili posebice na energijske projekte.</s><s>Energija predstavlja temelj svih djelatnosti.</s><s>Vulkanska pokrajina raspolaže s dovoljnom količinom energije te u potpunosti osigura energiju za cijelu regiju (toplina, energija, gorivo).</s><s>Udruženje za brigu o otpadcima Radkesburg zajedno s Vulkanlandom u 2005. godini je pristupilo projektu s ciljem smanjenja upotrebe energije, odnosno s ciljem povećanja energijske moći te osigurati nova radna mjesta i povećati kupovnu moć regije.</s><s>S ovim projektom su htjeli povećati</s>
<s>poboljšati gospodarstvo te pokazati primjer drugim regijama (Vulkanland, b.d.b).</s><s>Projekt je bio završen 2007. godine, a ubrajao je sljedeće (ibid.): 1. izvedba analize energetskog stanja u 13 općina; 2. obrada i predstavljanje rezultata;</s>
<s>4. natječaj za 100% energijsku kontrolu.</s><s>Energijska vizija 2025 ima za cilj najkasnije do 2025. godine osigurati 100% potrebne energije u regiji na području topline, goriva i elektrike (ibid.).</s><s>Ova regija ima jasno definirana područja djelovanja, a ona su sljedeća (Eigner, Krotscheck, Narodoslawsky, Ober, Ritter i Wlattnig, 2009): 1. Zajedničko sudjelovanje općina, potpora manjih regija, organizacija i izrada i provedba projekata.</s>
<s>2. Ciljne skupine, radionice, oblikovanje vizije, školski projekti.</s><s>3. Cjeloživotno obrazovanje, obrazovni i inovacijski fondovi, seminari, ekskurzije, predavanje.</s>
<s>4. Plan za mlade u 73 općine, pomoć mladim obiteljima, pomoć kod prvog zapošljavanja, školski projekti u sudjelovanju s gospodarstvom.</s><s>5. Briga za marketing, širenje marketinga, promocija.</s><s>6. Razvoj proizvoda i ponude, inovacijska takmičenja.</s><s>Ova regija je konkurencijski jaka zbog toga jer predstavlja sigurnost stanovništvu i poduzećima, uspostavljena je suradnja između općina te su jasno definirana 3 područja djelovanja (kulinarstvo, obrt i turizam).</s><s>U Vulkanlandu se drže sljedećeg (ibid.):</s>
<s>2. unutarnja prodaja ispred vanjske promocije; 3. regionalno gospodarstvo ispred industrije; 4. kvaliteta ispred kvantiteta;</s>
<s>9. očuvati dobre stvari, a slabije izbaciti; 10. kultura i kvaliteta življenja ispred gospodarske rasti.</s><s>Indikatori koji se vežu uz ovu destinaciju (Vulkanland, b.d.a): 1. Broj regionalnih novonastalih poduzeća Od 2000. godine je došlo do iznadprosječnog broja novonastalih poduzeća u regiji, prosječno je na godišnjoj razini ustanovljeno 260 novih poduzeća, a zatvoreno 80.</s>
<s>Regija je usmjerena na razvoj i obradu regionalnih izvora, smanjene migracijskog toka i na dobivanje visoko kvalificiranih radnih mjesta.</s><s>U skladu s regionalnom strukturom radi se na obnovi poljoprivrede, razvoju centra za recikliranje i ekološki programi, širenju energetske opskrbe s obnovljivim izvorima energije te na regionalnom korištenju bio sustava.</s><s>Potpuno bi se iskoristile i sposobnosti u turizmu, turizam izvan grada, obnova starih zgrada i kulturnog turizma.</s>
<s>Broj noćenja se od 2001 smanjuje.</s><s>U razdoblju 2002.-2005. noćenja su se smanjila za 16%.</s><s>Termalne općine su u istom razdoblju izgubile 7% noćenja, ali se stanje od 2006., kada su otvorene nove terme, mijenja.</s><s>U razdoblju 2002.2005. prihod se smanjio za 6.1%, s 216.275 u 2002. godini na 203.062 u godini Graf 8: Prihod Vulkanlanda 2002.- 2005.</s>
<s>4. Broj proizvoda i kretanja pod oznakom „Steirisches Vulkanland“ Josef Ober projektirao je brojne modele u području regionalnog razvoja te ima svoje mišljenje o Vulkanlandu.</s><s>Smatra da sve što se nalazi u Vulkanland ima i vrijednost.</s><s>Ime „Steirisches Vulkanland“ nije samo ime, nego je i znak pod kojim je moguće pronaći više od 400 proizvoda, posebno na području kulinarstva, obrta i turizma.</s><s>Tu se nalaze regionalna vina, šunke, ulja, pivo,, ocat, rakija i dr. koje proizvode različiti regionalni proizvođači.</s><s>5. Inovativnost</s>
<s>Regija je svjesna važnosti inovacije, posebno u gospodarstvu, i želi na tom području postizati bolje rezultate.</s><s>U Vulkanlandu se od 2004 godine dobiva i regionalna</s>
<s>U Vulkanlandu smatraju da je suradnja i umrežavanje nositelja ruralnog razvoja ključ uspjeha za rad, a sudjelovanje zajednice temeljni pokretački faktor za uspjeh.</s><s>Oni su sebi zadali cilj, a on se provodi kroz oživljavanje nematerijalne i kulturne baštine.</s><s>Na tržištu ima mjesta za sve vrste proizvoda, a inovativni i ekstravagantni marketing mix je temelj razvoja.</s><s>Svaki proizvođač mora imati cilj, a kao najviši cilj treba si zadati kvalitetu.</s><s>Osiguranje kvalitete provodi se kroz pojedinačne mjere, smatraju u Vulkanlandu.</s><s>Kao potencijal se ističu ruralna područja te se upravo ruralni turizam smatra potencijalom za daljnji razvoj turizma.</s><s>Ističe se da je razvoj turizma moguć svugdje samo je potrebna volja, vrijeme i predanost.</s><s>U Vulkanlandu je rad postao način življenja.</s><s>5 EMPIRIJSKI DIO ISTRAŽIVANJA - REZULTATI, ANALIZA I INTERPRETACIJA PRIKUPLJENIH</s>
<s>Na početku pisanja ovog rada postavili smo ciljeve: opisati pojam održivog turizma, opisati indikatore održivog turizma, opisati elemente održivosti u Međimurju, opisati Međimurje kao turističku destinaciju, opisati trenutnu ponudu u Međimurju i predstaviti konkurenciju te opisati rezultate izvedenih intervjua i anketnih upitnika kao i opisati buduće stanje.</s><s>U magistarskom radu zadali smo dva istraživačka pitanja: 1. Da li su turistički proizvodi u Međimurju u cijelosti takvi da upotrebljavaju i ubrajaju elemente održivosti.</s>
<s>2. Da li je trend rasta povezan s elementima održivosti, kako je on povezan s održivosti te da li ga treba promijeniti.</s><s>Na temelju anketnih upitnika postavljene su hipoteze: 1. Većina anketiranih smatra da je održivi razvoj važan za razvoj turizma u Međimurju.</s>
<s>2. Većina anketiranih smatra da indikatori održivog turizma nisu dovoljno uključeni u turističku ponudu Međimurja te da još uvijek ima mjesta za razvoj.</s><s>5.2 Metode istraživanja</s>
<s>Na početku pisanja ovog rada pretpostavke su bile da ćemo naići na dovoljno literature na ovu temu kako bi prikupili i dobili potrebno znanje za pisanje rada te da će glavni akteri za razvoj turizma u Međimurju sudjelovati u pisanju rada i potpomagati svojim znanjem, informacijama i iskustvom koje su stekli radom u turizmu Međimurja.</s><s>Prikupili smo dovoljno literature na ovu temu.</s><s>Brojni autori pišu o održivom turizmu te potiču održivi turizam u svim dijelovima.</s><s>Akteri za razvoj turizma u Međimurju sudjelovali su svojim znanjem i iskustvom te su se odazvali intervjuu.</s>
<s>Na početku pisanja rada smatrali smo da bismo mogli naići i na problem s dobivanjem dovoljno ispravno riješenih anketnih upitnika i da bi mogao biti mali odaziv osoba iz dotičnih organizacija, odnosno da bi se moglo dogoditi da malo osoba želi biti intervjuirano.</s><s>Problem koji je postavljen na početku pisanja ovog rada pokazao se točnim, odnosno odaziv osoba iz dotičnih organizacija intervjuu bio jako malen te od nekih organizacija nismo dobili nikakav odgovor.</s><s>Poslan je 61 obrazac na različite adrese za intervju, a dobili smo tek 8 ispunjenih odgovora.</s><s>Na neke adrese se upitnik slao više puta, no odgovora nije bilo, a kod nekih organizacija smo saznali da su nosioci glavne dužnosti spriječeni ili na poslovnom putu.</s><s>Vodeće organizacije turizma u Međimurju imaju posla s organizacijom manifestacija tako su u ovo vrijeme u pripremama za blagdansko vrijeme.</s><s>Iako smo probali na više načina doći do vodećih organizacija (putem e-maila, putem telefonskog razgovora), nažalost negdje nismo dobili nikakav odgovor.</s>
<s>U teoretičnom dijelu je upotrijebljena metoda deskripcije kojom su se predstavili glavni pojmovi vezani uz ovaj rad.</s><s>U radu su korišteni intervju i anketa kojima se dobivaju rezultati potrebni za uvid u detaljne informacije vezane za ovaj rad.</s><s>U anketi ispitanicima su se postavljala pitanja vezana uz turizam Međimurja, a koja su s područja održivog razvoja.</s><s>Prikupljeni rezultati su predstavljeni pomoću tabela i grafikona.</s>
<s>U tabeli označuje povećanje vrijednosti, a smanjenje vrijednosti.</s><s>Tabela 11: Prikaz bruto domaćeg proizvoda Međimurja Bruto domaći proizvod Međimurske županije 7,3 milijarde kuna</s>
<s>Izvor: Telišman-Košuta, Ivandić, Boranić Živoder i Marković, 2014 U gospodarskoj strukturi dominira industrija koja je u 2013. godini generirala bruto dodanu vrijednost od 40% Županije, potom slijede trgovina na veliko i malo, prijevoz, smještaj, priprema i usluživanje hrane s 14% te poljoprivreda i šumarstvo s 8% dodane vrijednosti.</s><s>Uslužne djelatnosti su povećale udio s 12% u 2000. na 14% u 2013. godini (Telišman-Košuta, Ivandić, Boranić Živoder i Marković, 2014).</s>
<s>U sjevernoj Hrvatskoj ostvareno je tijekom 2013. godine pola milijuna noćenja u komercijalnim smještajnim kapacitetima.</s><s>Krapinsko-zagorska županija ima najveći tržišni udio od 35,5% ukupnih noćenja, slijede Varaždinska (22%) i Međimurska (20%), a potom Zagrebačka (17%) i Koprivničko-križevačka (5,5%).</s><s>Međimurska županija je ostvarila u razdoblju 2001.-2013. daleko najviši rast turističke potražnje u odnosu na sve izravne konkurente s područja sjeverne Hrvatske rastući u posljednjih desetak godina po stopi od 19,9% dok su ostale županije zabilježile prosječan godišnji rast noćenja od 2,1%.</s><s>To je rezultiralo promjenom konkurentske pozicije Međimurja, od županije s najmanjim udjelom noćenja u 2001. godini (6,5%) do sadašnjeg trećeg mjesta, preskačući, Koprivničko-križevačku i Zagrebačku županiju te se približavajući udjelu Varaždinske županije (Institut za turizam,2014).</s><s>Tabela 13: Prikaz kretanja proizvoda pod oznakom Atributi Međimurja</s>
<s>1. Broj proizvoda i kretanja pod oznakom Obje komponente postavljenog destinacijskog brend koncepta Međimurja odražavaju istinske atribute mjesta, diferenciraju Međimurje od okruženja i relevantne su suvremenim turistima: ‒ „Oaza između Mure i Drave“ – temelji se na povijesnom nazivu Međimurja Insula intra Dravum et Muram, pri čemu zamjena „otoka“ s terminom „oaza“ ovdje služi da bi se asociralo ne samo na izdvojenost, već prizivajući uobičajeno pozitivne konotacije oaze, ukazalo na Međimurje kao izuzetno uređen, očuvan, lijep i, svime time, poseban prostor.</s><s>Korištenje toponima Mura i Drava u funkciji je, također, lakšeg lociranja (nepoznatog) Međimurja na geografskoj karti, odnosno njegovog lociranja na „mentalne karte“ posjetitelja; ‒ „Zdrav život … u pokretu“ – veže se, prije svega, uz poduzetnost Međimuraca, uz dominirajuće turističke sadržaje, poput, ponude sporta, rekreacije i wellnessa, uz lokalnu proizvodnju zdrave hrane (ali i uz vode kojima Međimurje obiluje, filozofiju R. Steinera, labirinte itd.).</s><s>Aktivnost i rad na vlastitom fizičkom i mentalnom zdravlju nedvojbeno su poželjni atributi suvremenog odmora, a pozicija „specijalista“ za zdravi, sportsko-rekreativni stil života ili za „… zdravi život u pokretu …“ koju Međimurje može izgraditi nije zauzeta u okruženju (iako „zdravljem i rekreacijom“ brojni dakako koketiraju) (Institut za turizam, 2014).</s>
<s>EU je orijentiran ka „pametnom“ razvoju gospodarstva utemeljenom na znanju i inovacijama, poticanje učenja i kreativnosti u različitim oblicima turističke ponude te je navedeno pretpostavka stvaranja konkurentske prednosti.</s><s>Inovativnost je, stoga, temeljno načelo turističkog razvoja Međimurja (ibd.).</s><s>Primjeri dobre inovativnosti u Međimurju: 1. Tvrtka Tehnix, Donji Kraljevec je vodeća eko industrija, proizvodi strojeve i opremu za zaštitu okoliša.</s><s>Njihov cilj je primjena novih tehnologija za ostvarenje</s>
<s>Inovativnim tehnologijama žele zaustaviti zagađenje zraka, vode i zemlje te ostvariti održivu budućnost.</s><s>Uz tvornicu, u vlasništvu tvrtke Tehnix je i benzinska postaja Kraljica te hotel Kralj (Tehnix, b.d.).</s><s>2. Portal Visit Međimurje financiran je iz projekta Grow Mobile koji zajedno s partnerima iz Bugarske i Njemačke provodi Regionalna razvojna agencija Redea d.o.o.</s><s>Međimurje.</s><s>Glavni cilj projekta je potaknuti regionalni razvoj spajanjem inovativnih usluga i korištenjem mobilnih tehnologija te ojačati razvoj turizma.</s><s>Portal je prilagođen mobilnim uređajima, poput, pametnih telefona te tablet uređaja.</s><s>Na portalu je izrađena detaljna baza podataka o turizmu koja uključuje cijelo Međimurje.</s><s>Ideja vodilja portala bila je korištenjem novih tehnologija turistima približiti cjelokupnu turističku ponudu te promovirati Međimurje kao atraktivnu destinaciju (Visit Medimurje, b.d.b).</s><s>3. Nikola Budiša sa svojim timom stoji iza LM Komunikacija i projekta Lovely Međimurje.</s><s>Internetska stranica Lovely Međimurje prezentira Međimurje kao turističku destinaciju te joj je cilj poticanje gospodarske aktivnosti Međimurja.</s><s>Projekt ima veliki utjecaj na razvoj turizma u Međimurju te daje uvid u cjelokupnu turističku ponudu.</s><s>Tim se ponosi s milenijskim fotografijama te snimkama iz zraka (Emedjimurje, b.d).</s>
<s>5.4 Analiza stanja indikatora i resursa u Međimurju Prednosti razvoja održivog turizma na prostoru Međimurske županije očitava se u proširenju postojeće turističke ponude, proširenju turističkih poslovanja na proljetne i jesenske mjesece, ulazak i red županija iz zemalja koje prate svjetski turistički trend te mogućnost ostvarivanja većih prihoda od turizma.</s><s>Istodobno se potiče očuvanje izvornih običaja, očuvanje starih zanata, socio-kulturne posebnosti međimurskog kraja te primarne tradicionalne seljačke proizvodnje i prerade poljoprivrednih proizvoda.</s>
<s>Primjer Međimurja: Zaštićena područja prirode koja su u kategoriji značajnog krajolika stekla takav status 2001. godine s 14.469 ha ili 20% površine županije dok je u proceduri za proglašenje regionalnim parkom predviđeno proširenje zaštićenih međimurskih područja na ukupno 23.123 ha čime bi Međimurje imalo 32% svog teritorija sa statusom zaštićenog područja, što je poprilično visok postotak s obzirom na to da kontinentalni dio Hrvatske u prosjeku ima 9,06% takvih područja (Regionalna razvojna agencija Međimurje, 2009).</s>
<s>Primjer Međimurja: Od ukupnog broja pravnih osoba u gospodarstvu županije (2.082 tvrtki), na djelatnost turizma otpada 123 subjekta(udio 5,9%).</s><s>Po broju zaposlenih u turističko-ugostiteljskoj djelatnosti Međimurske županije u 2008. godini taj je udjel samo 2,11%, koliko čini 519 prosječno zaposlenih u županiji (Sušec, 2010).</s>
<s>Uz zaštićenu prirodnu baštinu ističe se i zaštićena kulturna baština, među kojom su tri lokaliteta od nacionalnog značaja: kompleks Staroga grada u Čakovcu, kapela sv. Jelene u Šenkovcu i crkva sv. Jeronima u Štrigovi.</s><s>Nadalje, na području Županije nalazi se osam preventivno zaštićenih kulturnih dobara, 47 nepokretnih zaštićenih kulturnih dobara te 31 pokretno zaštićeno kulturno dobro.</s><s>Od nematerijalnih kulturnih dobara s područja Međimurske županije ističu se: Međimurska popevka, Štrigovska skupina govora, tradicijsko lončarstvo na području sjeverozapadne Hrvatske, Umijeće izrade i sviranja cimbale u Podravini, Međimurju i Hrvatskom zagorju, Umijeće izrade tradicijskih božićnih jaslica s područja SZ Hrvatske, Umijeće izrade tradicijskih dječjih igračaka s područja sjeverozapadne Hrvatske, Umijeće izrade tradicijskog božićnog nakita - kinč na području SZ Hrvatske, Umijeće vađenja zlata – zlatarenje u Međimurju (Ministarstvo turizma Republike Hrvatske, b.d.).</s>
<s>U ovom diplomskom radu anketirali smo lokalno stanovništvo.</s><s>Anketom se želi saznati mišljenje lokalnog stanovništva o održivom turizmu Međimurja.</s><s>Anketa u kombinaciji s intervjuom će pomoći u rješavanju postavljenih hipoteza koje želimo potvrditi.</s><s>Na temelju anketnih upitnika postavit ćemo hipoteze: 1. Većina anketiranih smatra da je održivi razvoj važan za razvoj turizma u Međimurju.</s>
<s>2. Većina anketiranih smatra da indikatori održivog turizma nisu dovoljno uključeni u turističku ponudu Međimurja te da još uvijek ima mjesta za razvoj.</s><s>Anketa je bila izrađena pomoću Google obrasca za ankete.</s><s>Bila je javno objavljena na internetskoj stranici Google obrasci, portalu Facebook te u raznim grupama na portalu Facebook.</s><s>Prikupljeno je i obrađeno 79 anketa.</s><s>Anketa se sastoji od 10 pitanja koja su ispitanici popunjavali prema Likertovoj ljestvici (u potpunosti se slažem, slažem se, neutralan, ne slažem se, u potpunosti se ne slažem).</s><s>Anketna pitanja bila su sastavljena tako da je svako od njih opisivalo jedan indikator vezan uz održivi turizam Međimurja.</s><s>Pitanja su opisivala ekonomske, ekološke, sociokulturne i tehnološke indikatore.</s><s>Prikaz rezultata anketa biti će prikazan pomoću grafikona.</s><s>Graf 9: Prikaz odgovora ankete o količini i kvaliteti raznovrsnosti ponude turizma u Međimurju</s>
<s>Prvo pitanje u anketi povezano je s ekonomskim indikatorom, a opisuje investicije u turizmu.</s><s>Ispitanici nisu zadovoljni s količinom i kvalitetom raznovrsnosti ponude turizma u Međimurju, 42% ispitanika se ne slaže s ovom izjavom, 19% je neutralno, njih 28% se slaže s ovom izjavom, dok se tek 10% u potpunosti zadovoljno s ponudom turizma u Međimurju.</s><s>Ovo pitanje povezano je s drugom hipotezom koju smo zadali na početku pisanja rada, a ona glasi: Većina anketiranih smatra da indikatori održivog turizma nisu dovoljno uključeni u ponudu Međimurja te da ima mjesta za razvoj.</s><s>Ovo pitanje može se povezati s drugim dijelom hipoteze, da još uvijek ima mjesta za razvoj ponude u Međimurju, a upravo i ispitanici svojim rezultatima anketa ukazuju na to da treba i ima mjesta za razvoj ponude u Međimurju.</s><s>Graf 10: Prikaz rezultata ankete o povećanju poreza na usluge u ugostiteljstvu i turizmu</s>
<s>Drugo pitanje koje smo postavili ispitanicima isto je vezano uz ekonomski indikator, prihodi.</s><s>Zanimljivo je u ovom pitanju da odgovori ispitanika ne daju odgovor na postavljeno pitanje, odnosno ne možemo isčitati kvalitetne rezultate jer se postotci razlikuju u jako malenom razmaku: 28% ispitanika se slaže s ovom tvrdnjom dok se 29% ispitanika ne slaže s tvrdnjom.</s><s>Kad bismo zbrojili postotke, dobili bismo rezultat da se 34% ispitanika ne slaže s tvrdnjom te 42% ispitanika se slaže, a 14% je neutralno.</s><s>Graf 11: Prikaz rezultata ankete o zagađenju okoliša zbog korištenja javnog prijevoza</s>
<s>Treće pitanje povezano je s ekološkim indikatorom, potrošnjom energije.</s><s>Ispitanici se ne slažu s tvrdnjom da turisti koji posjete Međimurje zbog korištenja javnog prijevoza zagade okoliš više, nego lokalno stanovništvo, čak njih 46% misli tako.</s><s>U potpunosti se ne slaže s ovom tvrdnjom 8% ispitanika, 19% ispitanika je odgovorilo neutralno, 21% ispitanika se slaže s ovom tvrdnjom, a 6% se u potpunosti slaže.</s><s>Iako kroz Međimurje prođe veliki broj turista, ono svejedno i nakon odlaska turista ostaje čisto.</s><s>Graf 12: Prikaz rezultata anketa o proizvodnji otpada U potpunosti se</s>
<s>Četvrto pitanje koje je postavljeno ispitanicima vezano je uz ekološki indikator, proizvodnju otpada.</s><s>Njih 49% smatra da je proizvodnja otpada povećana tijekom ljetnih mjeseci kada je aktualna ljetna sezona.</s><s>S ponuđenom tvrdnjom u potpunosti se slaže njih 17% dok je 14% neutralno.</s><s>Graf 13 :Prikaz rezultata anketa o zaštićenim kulturnim objektima u gradu Čakovcu</s>
<s>Sociokulturni indikator, zaštićena kulturna baština, opisuje sljedeće pitanje koje je bilo postavljeno ispitanicima.</s><s>Ispitanici smatraju da Čakovec kao glavni akter turizma ima puno zaštićenih kulturnih objekata, 36% ispitanika to smatra.</s><s>Njih 30% odgovorilo je neutralnim odgovorom na ovo pitanje dok se čak 25% ne slaže s tvrdnjom.</s>
<s>Šesto pitanje u anketi opisuje zadovoljstvo lokalnog stanovništva, sociokulturni indikator.</s><s>Ni u ovom pitanju odgovori ispitanika nisu dovoljno kvalitetni da bismo mogli odrediti postotak zadovoljstva.</s><s>Njih 30% slaže se s ovom tvrdnjom, 33% se ne slaže, a čak 20% njih ispunilo je anketu neutralnim odgovorom.</s><s>Kada bismo zbrojili rezultate kao u prethodnom pitanju gdje smo imali sličnu situaciji, dobili bismo rezultate da se 36% ispitanika ne slaže, a 44% ispitanika se slaže s ovom tvrdnjom.</s>
<s>Sedmo pitanje koje smo postavili ispitanicima vezano je uz sociokulturni indikator, uz jezično razumijevanje.</s><s>Njih 42% smatra da turisti mogu biti zadovoljni s mogućnošću komunikacije s radnicima u turizmu.</s><s>Zanimljivo u ovom pitanju je da niti jedan ispitanik nije ispunio odgovor da se u potpunosti ne slaže s ovom tvrdnjom.</s>
<s>Tehnološki indikator, recikliranje, povezan je uz osmo pitanje koje smo postavili ispitanicima u anketi.</s><s>Ispitanike smo upitali da li se slažu s tvrdnjom da lokalno stanovništvo Međimurja ima razvijenu kulturu recikliranja otpada: 49% ispitanika slaže se s ovom tvrdnjom, a 33% se u potpunosti slaže.</s><s>Graf 17: Prikaz rezultata anketa o razvoju novih tehnologija U potpunosti se</s>
<s>Sa sljedećim pitanjem pokušali smo od ispitanika saznati da li vlast Međimurja radi kontinuirano na razvoju novih tehnologija, npr. kanalizacije: 49% ispitanika se slaže s ovom tvrdnjom, a 24% se u potpunosti slaže, tj. oni smatraju da vlast radi na razvoju tehnologija.</s>
<s>Za kraj smo upitali ispitanike o zaposlenosti koja je povezana s ekonomskim indikatorom.</s><s>Ispitanici (49%) se slaže da se u Međimurju razvijaju manifestacije koje privlače turiste te tako potiču zapošljavanje u turizmu.</s><s>5.5.1 Sažetak anketa</s>
<s>Prema rezultatima iz anketa možemo zaključiti da ispitanici nisu zadovoljni s količinom i raznovrsnošću ponude u Međimurju te da svakako ima mjesta za razvoj i napredovanje.</s>
<s>Iako znamo da turisti stalno teže nečem novom i boljem, zanimljivo je da je takav stav i lokalnog stanovništva, oni isto žele nešto više i bolje.</s><s>Svakako je to dobro za aktere turizma u Međimurju jer lokalno stanovništvo tako daje do znanja da nisu odustali od turizma u Međimurju te da se bore za bolji i kvalitetniji život, ali i turizam.</s>
<s>Ispitanici se ne slažu s tvrdnjom da turisti zagađuju okoliš više, nego lokalno stanovništvo, vjerojatno zato jer je Međimurje i nakon odlaska turista i dalje čisto i lijepo uređeno.</s><s>Svakako se može primijetiti i da turisti imaju tu kulturu odlaganja otpada u propisane kante, a ne na zelene površine.</s><s>Polovina ispitanika se slaže da je u ljetnim mjesecima povećana količina otpada.</s><s>Smatramo da je razlog tome što najviše turista u Međimurju boravi u ljetnim mjesecima, a s većim brojem turista, raste i postotak otpada.</s><s>Najviše turista posjećuje Međimurje u ljetnim mjesecima (može se vidjeti iz podataka u ovom radu) te je iz tog razloga neizbježno ne imati povećani otpad.</s><s>Čakovec kao najveći i glavni grad Međimurja ima najviše zaštićenih kulturnih objekata, s ovom tvrdnjom se slaže 36% ispitanika.</s><s>Ispitanici smatraju i da je lokalno stanovništvo dobro obrazovano te koristi strane jezike i lako se sporazumijeva s turistima, 42% ispitanika se slaže s tvrdnjom postavljenom u anketi.</s>
<s>U Međimurju trenutno djeluju 3 poduzeća koja se bave odlaganjem otpada, lokalno stanovništvo je steklo kulturu odlaganja otpada pomoću ovih poduzeća.</s><s>Ova poduzeća dijele kante u koje lokalno stanovništvo mora razvrstavati i odlagati otpad prema određenoj namjeni.</s>
<s>Na dva pitanja u ovoj anketi nismo dobili kvalitetne odgovore od ispitanika, a to su pitanja vezana uz povećanje poreza, da li je s povećanjem poreza smanjen prihod u turizmu i pitanje o zadovoljstvu s ponašanjem turista.</s><s>Na prvo pitanje vjerojatno nismo dobili kvalitetan odgovor zato jer lokalno stanovništvo još uvijek nije dovoljno upoznato s porezom te još uvijek nema kvalitetnih rezultata koji pokazuju kakvi su bili rezultati nakon povećanja poreza.</s><s>Na drugo pitanje, na koje nismo dobili kvalitetan odgovor vjerojatno je posljedica činjenice da svaki čovjek ima svoje mišljenje o svakom pojedinom turistu, tako nekome više smeta npr. buka koju rade turisti, a nekome manje, neko više gleda uljudnost, a neko manje.</s><s>Takve sitnice rade velike razlike u mišljenju svakog pojedinca.</s><s>5.5.2 Sažetak intervjua</s>
<s>Prema rezultatima intervjua možemo zaključiti da se ispitanici slažu da u Međimurju ima sve više turista te posjetitelja koji dolaze u ovu regiju.</s><s>Toplice Sveti Martin se ističu kao glavni akteri turizma u Međimurju te manifestacija Porcijunkulovo kojoj broj posjetitelja iz godine u godinu raste.</s><s>U Međimurju svakako ima mjesta za nove investicije u turizam.</s><s>U planu je izgradnja toplica u Draškovcu, vanjski bazeni u Čakovcu, sve više se ulaže u cikloturizam, a planirana je i obnova Starog grada Zrinski.</s><s>Iako Muzej u Čakovcu ne bilježi porast posjetitelja, kao razlog se ističu radovi, oni su mišljenja da bi sljedeće godine mogao porasti broj posjetitelja.</s><s>Ispitanici kod tvrdnje o promociji turizma smatraju da Međimurje ne ulaže u promociju u mjeri u kojoj bi moglo, znači svakako ima mjesta za razvoj i napredak te očekuju veću promociju.</s><s>Ispitanici su podijeljeni oko mišljenja da li se turisti vraćaju u ovu regiju, neki smatraju da se oni vraćaju, drugi pak da Međimurje još uvijek nema što ponuditi turistima za više dana te da se oni vraćaju jedino ako su bili zadovoljni prijašnjim posjetom.</s><s>EU fondovi nisu uvelike razvijeni na području Međimurske županije, obiteljska gospodarstva trebaju se proširiti, motivirati te potražiti daljnje mogućnosti za razvoj.</s><s>Ispitanici smatraju da je papirologija za EU fondove komplicirana te da se Međimurci ne žele potruditi i uložiti više truda da dobiju ove fondove, a možda je razlog upravo ovome i to da oni nisu dovoljno upoznati s fondovima i financiranjem iz fondova.</s><s>Oni smatraju da još uvijek postoji mogućnost za razvoj te da bi mogao biti veći prostor za napredak.</s><s>Zanimljivi su odgovori koje smo dobili na pitanje vezano uz povećanje poreza u ugostiteljstvu, ispitanici koji imaju objekte vezane za ugostiteljstvo smatraju da je povećanje poreza svakako prepreka za njih, ono predstavlja veliko ograničenje i uništit će ugostiteljstvo dok ostali smatraju da ono nema posljedica za ugostiteljstvo.</s><s>Institucije su upoznate s kulturnom baštinom Međimurja, no oni smatraju da je nedovoljno isticanje i promocija kulturnih dobara, da treba raditi na zaštiti tih dobara te da postoji još dobra koja bi trebalo zaštititi.</s><s>Svi oni smatraju da lokalno stanovništvo dobro barata stranim jezicima, ističu se, prije svega, engleski i njemački jezik.</s><s>Blizina Slovenije ne predstavlja jezičnu barijeru jer su hrvatski i slovenski jezik slični te se s turistima lako sporazumijeva.</s><s>U desetom pitanju ispitanici su mišljenja da je komunalna razvijenost na visokom nivou, da poduzeća imaju potrebne kapacitete za rad, a lokalno stanovništvo je zadovoljno efikasnim radom odrađenim nakon manifestacija.</s>
<s>Ispitanici ističu problem kod kanalizacije, da nema kolektora, kompletne otpadne vode završavaju u vodotocima bez pročišćavanja što svakako nije dobro za okoliš.</s>
<s>Sa stajališta perspektive budućeg razvoja zadatak je izdvojiti ona bitna obilježja utvrđena u osnovnoj analizi koja predstavljaju osnovne snage, odnosno slabosti razvoja.</s><s>Zadatak je utvrditi osnovne razvojne mogućnosti i prijetnje daljnjem gospodarskom i društvenom razvoju županije.</s><s>Svaka županija ima neku daljnju misiju, viziju i određene ciljeve.</s><s>Međimurska županija zadala si je veliki cilj: jačanje gospodarstva, pitanje očuvanja prirode i okoliša te, najvažniji za turizam, pitanje obrazovanja ljudskog potencijala.</s><s>Marketing planom daje se do znanja,da Međimurska županija iako u podosta lošem izdanju, nije odustala i dalje se bori te teži da parira konkurenciji, da ide u borbu s onim najboljima te da i dalje privuče goste s pozitivnim stranama.</s><s>Edukacija ljudskih potencijala u Međimurskoj županiji počela se u velikim postocima razvijati jer neobrazovano lokalno stanovništvo nikako nije dobro za razvoj turizma što je prepoznao i lokalno stanovništvo te dolazi na seminare i radionice.</s><s>S godinama će se otvoriti i toplice u Draškovcu te će one trebati obrazovane ljude, a najviše lokalno stanovništvo koje će pridonijeti razvoju turizma u Međimurju.</s><s>6.1 Vizija razvoja i strateški ciljevi</s>
<s>Razvoj županije temelji se na dvije osnovne snage, na razvijenom poduzetništvu s jakim i prepoznatljivim rastom i tradicijom te na prirodnoj i kulturnoj baštini.</s><s>Željeni imidž se povezuje s konceptima zdravog života, zelenila, čistoće i zdravlja te sklada čovjeka i prirode, ekološkog prostora rijeka, ali ističe se i važnost povijesti i kulture (Telišman-Košuta, Ivandić, Boranić Živoder i Marković, 2014).</s>
<s>3. Bogatstvo raznolikosti sadržaja: rijeke, jezera, brežuljci i ravnice, gradovi i sela te različiti sadržaji bogatstvo su Međimurja.</s><s>4. Ekološka odgovornost: zaštita turističkog bogatstva i potencijala.</s><s>5. Integriranost i poticajnost: pozitivno poduzetničko okruženje i njegov razvoj.</s><s>S ovim stupovima dolazimo do definirane vizije Međimurja 2025.: Razvijajući se na principima održivosti, Međimurje je prepoznata i visoko poželjna destinacija dinamičnog i zdravog odmora koja aktivnim i znatiželjnim posjetiteljima nudi iskustva wellnessa i sporta, učenja i zabave, fine hrane i vina, bogate kulture i očuvane prirode (Institut za turizam, 2014).</s><s>Glavni cilj Međimurske županije je: jačanje tržišne pozicije Međimurja kao proizvodno profiliranog proizvoda.</s><s>Ključni elementi u odnosu na konkurenciju Međimurja su: zdrav život i bogatstvo i raznolikost sadržaja.</s><s>Ključni elementi Međimurja u konkurentskom okruženju vezuju se na zdrav život i zdravu hranu, ambijent prostora te bogatstvo i raznolikost prirodnih vrijednosti opisanim autohtonim, autentičnim i inovativnim turističkim proizvodima (Telišman-Košuta, Ivandić, Boranić Živoder i Marković, 2014).</s><s>Prema prethodnoj tabeli napravljena su i tri prioriteta važna za Međimurje: Prioritet 1.: Promicanje znanja i inovacija u turizmu kroz poticanje razvoja ruralnih područja vođenog od lokalne zajednice, inovativnih tehnoloških rješenja te organizacijske inovativnosti.</s>
<s>Prioritet 3.: Promicanje socijalne uključenosti, smanjenje siromaštva i gospodarski razvoj zahvaljujući ulaganju u razvoj zajednice, edukaciji i informiranju lokalnog stanovništva te zadržavanju postojećih i otvaranju novih radnih mjesta.</s>
<s>Tabela 15: Prikaz prioriteta razvoja Međimurske županije Prioritet 1. Promicanje znanja i inovacija u turizmu kroz poticanje razvoja ruralnih područja vođenog od lokalne zajednice, inovativnih tehnoloških rješenja te organizacijske inovativnosti Cilj: Širenje razvoja turizma Međimurja</s>
<s>Opis: Inovativnost se očituje u obliku razvoja ruralnih područja vođenog od lokalne zajednice, u vidu primjena novih znanja i kao organizacijska inovativnost, gdje se, prije svega, misli na djelatnosti koje će povezivati proizvođače s potrošačima.</s>
<s>Mjera 1.: Poticanje novih djelatnosti i usluga Cilj mjere: Upotpuniti i proširiti ponudu usluga i djelatnosti u ruralnom području.</s>
<s>Mjera 2.: Razvoj smještajne ponude na obiteljskim domaćinstvima Cilj: Povećanje tržišnog udjela i prepoznatljivost seoskog turizma Međimurja</s>
<s>Opis: Na ovom području ima šumskih, livadnih, močvarnih i riječnih ekosustava.</s><s>Urbanizacija i suvremeni život negativno djeluju na ove sustave, oni dovode do onečišćenja okoliša, uništenja staništa za životinjske vrste, također, ljudsko djelovanje uništava i tradicionalni kraj kojim se ugrožava i prirodna baština područja.</s><s>U ovom prioritetu mjere su usmjerene podizanju svijesti lokalnog stanovništva o očuvanju okoliša.</s><s>Mjera 1.: Zaštita okoliša i prirode te očuvanje biološke, geološke i krajobrazne raznolikosti</s>
<s>Aktivnosti: Ulaganje u uspostavu i uređenje poučnih staza, vidikovaca i ostale manje infrastrukture koja će utjecati i na podizanje razine svijesti stanovništva o prirodnim vrijednostima područja - provedba programa i projekata zaštite i očuvanja okoliša (npr. akcije čišćenja)</s>
<s>Mjera 2. Uređenje središta turističkih destinacija Cilj mjere: povećanje interesa za šire Međimurje, razvitak turistički zanimljivih mjesta</s>
<s>Aktivnosti: -definiranje neiskorištenih potencijala -razrada koncepta i procjena troškova projekta Prioritet 3.: Promicanje socijalne uključenosti i gospodarski razvoj zahvaljujući ulaganju u razvoj zajednice, edukaciji i informiranju lokalnog stanovništva te zadržavanju postojećih i otvaranju novih radnih mjesta.</s><s>Cilj: Poboljšanje ponude i usluga u cilju zajedničke ponude</s>
<s>Opis: Ojačanje suradnje i umrežavanje turističkih zajednica i ponuđača turističkih proizvoda i usluga.</s><s>Na taj način će se na tržištu ponuditi turistička ponuda koja omogućuje razvoj</s>
<s>Cilj mjere: Očuvanje i zaštita okoliša tematskih ruta, oživljavanje ceste tradicije i stvaranje ponude jedinstvenih i raznovrsnih paketa turističkih aranžmana.</s><s>Kako bi se takva suradnja i umrežavanje moglo provesti na način da rezultira povoljnim ishodima za sudionike, važno je provesti edukaciju ljudskih potencijala u turizmu.</s>
<s>Mjera 1.: Povećanje i unaprjeđenje smještajnih kapaciteta Cilj mjere: Povećati smještajne kapacitete i pružiti podršku poduzetnicima turizma u poboljšanju kvalitete postojećih smještajnih kapaciteta, zapošljavanje novih kadrova.</s>
<s>Aktivnosti: - obnova smještajnih kapaciteta - edukacije za poduzetnike u turizmu vezano uz zakonodavstvo, trendove, ophođenje s gostima</s>
<s>Cilj mjere: Podizanje razine znanja i vještina zaposlenih u turizmu Aktivnosti: definiranje ključnih područja i dopunskih programa cjeloživotnog učenja i razvoj kurikuluma</s>
<s>-razvoj modela realizacije programa cjeloživotnog učenja -uspostavljanje različitih oblika praktične nastave u strukovnom i visokoškolskom obrazovanju</s>
<s>Turizam Međimurja je specifičan oblik turizma koji se razvio u Hrvatskoj.</s><s>Zbog toga je jedinstven i lokalno stanovništvo se može njime pohvaliti.</s><s>Međimurska županija ima dugu tradiciju, no znatni pomaci ostvareni su posljednjih godina.</s><s>Jedna je od najrazvijenijih županija u Hrvatskoj i ističe se po vrlo razvijenom gospodarstvu, kulturnim bogatstvima te prometnom povezanošću.</s><s>Međimurje ima priliku da se u budućnosti razvije u turističku destinaciju privlačnu turistima.</s><s>Da bi se omogućio održiv razvoj turizma u sadašnjosti i budućnosti, potrebno je osigurati kvalitetnu razvojnu strategiju, ali i novčana sredstva za upravljanje turizmom.</s>
<s>Cilj ovog rada bio je prikazati potrebu za održivim razvojem turizma u Međimurju te samim time utvrditi kako održivi razvoj utječe na turizam Međimurja, ali i na cjelokupno gospodarstvo Međimurja.</s><s>Destinacija Gornje Međimurje je godine 2014./2015. proglašena Europskom destinacijom izvrsnosti.</s><s>Ovakvi rezultati dodatni su poticaj za daljnji razvoj turizma u Međimurju.</s><s>Pozitivni rezultati turizma u Međimurju se svake godine nagrađuju i utvrđuju ponašanje turističkih djelatnika koji su uporniji svaku godinu i ne žele odustati od svog rada.</s><s>Nagrade su samo dodatni poticaj za daljnji rad.</s><s>U ovom radu se stupanj održivosti provjeravao pomoću indikatora, tj. provjeravali su se ekonomski, ekološki i sociokulturni indikatori.</s><s>Indikatori koji su se opisali pomoću podataka na području Međimurja bili su: ekološki (zaštićena priroda), ekonomski (specifičan prag noćenja, zaposleni u turizmu i ugostiteljstvu) i sociokulturni (kulturno povijesna baština, poznavanje i razumijevanje jezika, stavovi lokalne zajednice).</s><s>Indikatore održivog turizma istraživali smo i u anketama i intervjuu te je svako pitanje bilo napisano tako da je opisivalo jedan indikator.</s>
<s>Motivacija za pisanje ovog rada bila je sama regija Međimurje koja ima velike turističke prednosti koje još nisu iskorištene.</s><s>U Hrvatskoj su jako popularne destinacije koje se nalaze na moru, a naše mišljenje je da i kontinentalnim destinacijama treba pružiti priliku za razvoj turizma.</s><s>Međimurje je jedna specifična destinacija.</s><s>Iako živimo u ovoj destinaciji, nije samo to jedini razlog pisanja ovog rada.</s><s>Ovaj rad je napisan iz razloga jer smo htjeli pokazati da je kontinentalni turizam uvelike razvijen i širi se iz godine u godinu.</s><s>Međimurje skriva još netaknute ljepote i one bi trebale biti pokazane javnosti.</s><s>Neki od neiskorištenih potencijala za razvitak turizma su predivni krajolik, bogata kulturno-povijesna baština te brojni spomenici.</s><s>Ovaj rad je bio napisan i zato da se vidi kako statistički pokazatelji govore o rastu postotaka razvijenosti turizma u Međimurju i nadamo se da će poslužiti glavnim akterima turizma u Međimurju, da nastave s radom i razvitkom turizma na ovom području.</s>
<s>SWOT analiza Međimurske županije pokazala je prednosti lokacije kao jake europske regije jer je Međimurje geografski povezano s ostatkom Hrvatske kao i s Madžarskom i Slovenijom te susjednim državama.</s><s>Gospodarstvo je temeljeno na uspješnom poduzetničkom sektoru s dobrom slikom, jakom tradicijom i rastom.</s><s>Ekonomski potencijal se sastoji od uspješnih velikih tvrtki u sektorima graditeljstva, metaloprerađivačke i prehrambene industrije u kojima je niz konkurentnih tvrtki s uspješnim rastom i razvojem te se ističe poduzetnički mentalitet.</s><s>Osnova za razvoj postojećih i novih oblika turističke ponude očituje se u očuvanoj kulturnoj i povijesnoj baštini.</s><s>Značajan potencijal su vinske ceste, toplice Sveti Martin, te rijeke Drava i Mura koje su u Međimurskoj županiji lijepo uređene i pružaju malen, ali vrlo zanimljiv i raznolik prostor.</s><s>Neki od nedostataka koji su identificirani u SWOT analizi su: nepovezanost turističkog sustava, nerazvijeni lanci vrijednosti pojedinih turističkih proizvoda i nepovoljna gospodarska struktura.</s><s>Obrazovanje koje nije u skladu s gospodarstvom, nepostojanje cjeloživotne edukacije i rastući broj romskog stanovništva u županiji predstavljaju probleme koje treba rješavati.</s><s>Za rješavanje socijalnog i gospodarskog pitanja života Roma, njihovog problema zapošljavanja, zdravstvene zaštite, korištenja socijalne pomoći i ostalih pitanja potrebno je uložiti dodatne napore.</s><s>Nedovoljna prepoznatljivost Međimurske županije kao destinacije uvelike predstavlja problem, ali i prijetnju u gospodarskom i društvenom razvoju koja dolazi iz drugih županija u vidu konkurencija u poljoprivredi, proizvodnji hrane, tehnologiji i dr. Iz usporedbe dvije turističke destinacije Međimurja i Vulkanlanda vidljivo je da ove dvije destinacije marljivo rade na razvoju održivog turizma u svojoj destinaciji.</s><s>Iako je Vulkanland razvijenija destinacija, Međimurje se po svim kalkulacijama i postotcima diže kao destinacija.</s><s>Tako je bruto domaći proizvod iz godine u godinu viši, a za taj podatak su zaslužne i manifestacije i događanja koja svake godine imaju sve više posjetitelja te ti posjetitelji ostvaruju i veći prihod.</s><s>S većim brojem manifestacija svakako raste i broj zaposlenih, a s većim brojem zaposlenih, dolazi do kvalitetnijeg proizvoda koji se nudi turistima te kvalitetnije i bolje promocije.</s><s>Za dobru promociju su svakako zaslužni i projekti Visit Međimurje i Lovely Međimurje.</s><s>Oni su novonastali projekti koji se bave promocijom Međimurja, a ujedno su i vrlo dobar primjer inovativnosti na ovom području.</s>
<s>Prednosti razvoja održivog turizma na prostoru Međimurske županije očituju se u proširenju postojeće turističke ponude, proširenju turističkih poslovanja na proljetne i jesenske mjesece te mogućnosti ostvarivanja većih prihoda od turizma.</s><s>Istodobno se potiče očuvanje izvornih običaja, očuvanje starih zanata, socio-kulturne posebnosti međimurskog kraja te primarne tradicionalne seljačke proizvodnje i prerade poljoprivrednih proizvoda.</s><s>U magistarskom radu su postavljena dva istraživačka pitanja: 1. Da li su turistički proizvodi u Međimurju u cijelosti takvi da upotrebljavaju i ubrajaju elemente održivosti.</s>
<s>2. Da li je trend rasta povezan s elementima održivosti, kako je on povezan s održivosti te da li ga treba promijeniti.</s><s>Turistički proizvodi u Međimurju su takvi da neki od njih imaju elemente održivosti.</s><s>Turistički akteri u Međimurju su mišljenja da održivi turizam u Međimurju ima veliki potencijal koji treba iskoristiti.</s><s>Svakako treba poboljšati promociju, poraditi na kvaliteti usluge te stvoriti više prilika za upoznavanje turizma.</s><s>Dobar pokazatelj ovog je i porast posjetitelja i rast noćenja u institucijama koje su intervjuirane.</s><s>Posjetitelji kada posjete Međimurje, svakako posjete i destinacije koje su povezane s održivim turizmom te oni imaju naviku vraćanja u Međimurje jer Međimurje u svako doba godine pruža posjetiteljima nešto novo.</s><s>Nakon održavanja manifestacija lokalna komunalna poduzeća dovode destinacije u prvobitno stanje te se može primijetiti da svoj posao obavljaju kvalitetno.</s>
<s>Na temelju anketnih upitnika postavile su se hipoteze: 1. Većina anketiranih smatra da je održivi razvoj važan za razvoj turizma u Međimurju.</s>
<s>2. Većina anketiranih smatra da indikatori održivog turizma nisu dovoljno uključeni u turističku ponudu Međimurja te da još uvijek ima mjesta za razvoj.</s><s>Rezultati anketa pokazuju da ispitanici nisu zadovoljni s količinom i raznovrsnošću ponude u Međimurju.</s><s>U Međimurju ima mjesta za razvoj i napredovanje što se tiče ponude, promocije i kvalitete usluga.</s><s>Lokalno stanovništvo želi više uključenosti ponuditelja turizma u Međimurju jer samo s većom angažiranošću može se doći do boljih rezultata.</s><s>Anketirani se ne slažu s tvrdnjom da turisti zagađuju okoliš više, nego lokalno stanovništvo.</s><s>Vjerojatno je to zato što je Međimurje nakon odlaska turista i dalje čisto i lijep uređeno.</s><s>Komunalna poduzeća dobro rade svoj posao te se smeće niti ne primjećuje.</s><s>U ljetnim mjesecima je povećana količina otpada, a razlog tome može biti to što najviše turista posjeti Međimurje upravo u ljetnim mjesecima.</s><s>U Međimurju ima zaštićenih kulturnih objekata, a najviše ih ima grad Čakovec.</s><s>Lokalno stanovništvo je dobro obrazovano i koristi se stranim jezicima.</s><s>Prema rezultatima anketa može se vidjeti da su anketirani mišljenja da je održivi turizam važan za razvoj turizma u Međimurju, ali da indikatori održivog turizma nisu dovoljno uključeni u ponudu Međimurja te da još uvijek ima mjesta za razvoj.</s>
<s>Istraživanjem koje je provedeno u sklopu ovog rada, nismo naišli na podatke koji bi dokazivali da je u ovoj destinaciji već provedeno istraživanje u vezi održivog turizma Međimurske županije.</s><s>Po ovome, u ovoj destinaciji se ne prati razvoj i stupanj održivosti po kriterijima koji su opisani u ovom radu.</s><s>Ako Međimurska županija želi temeljiti turizam i na održivosti, treba pratiti stupanj razvitka održivosti turizma u županiji.</s><s>U ovom radu to je napravljeno i istraženo te se daje poticaj organizacijama koje su zadužene za razvoj turizma u Međimurju za daljnji rad i daljnje istraživanje stupnja održivog turizma u Međimurskoj županiji.</s><s>Organizacijama se predlaže da nastave provoditi istraživanje jer s prikazanom statistikom će se vidjeti u kakvom stupnju je održivi turizam, a održivi turizam svakako vrijedi razvijati u Međimurju.</s><s>Dokaz tome je prikazana trenutna ponuda turizma u Međimurju.</s><s>Razvoj županije temelji se na dvije osnovne snage, na razvijenom poduzetništvu s jakim i prepoznatljivim rastom i tradicijom te na prirodnoj i kulturnoj baštini.</s><s>Željeni imidž se povezuje s konceptima zdravog života, zelenila, čistoće i zdravlja te sa skladom čovjeka i prirode, ekološkim prostorom rijeka, ali ističe se i važnost povijesti i kulture.</s><s>U radu su se prikazali elementi održivog razvoja u Međimurju te se istražilo da li je održivi razvoj uključen u ponudu Međimurja.</s><s>Indikatori održivog turizma istraživali su se iz razloga da se vidi da li je uopće održivi turizam zastupljen u Međimurskoj županiji te ako je, u kolikoj mjeri je on zastupljen.</s><s>U ovom radu izabrani su indikatori koji opisuju Međimurje.</s><s>Izabrani su ekonomski, ekološki i sociokulturni indikatori.</s><s>Mišljenja smo da su ovi indikatori najbolje mogli opisati Međimurje jer se Međimurje jako ponosi svojom prirodom i okolišem.</s>
<s>S prikazanim rezultatima dolazi se do definirane vizije Međimurja 2025.: iz perspektive održivosti, Međimurje je prepoznato kao poželjna destinacija zdravog odmora koja posjetiteljima nudi očuvanu prirodu, bogatu kulturu, ukusnu hranu i vino te usluge wellnessa i sporta.</s><s>Ključni elementi koji su se spominjali u odnosu na konkurenciju su: zdrav život, bogatstvo i raznolikost sadržaja, a elementi se vezuju i na zdrav život i zdravu hranu te bogatstvo i raznolikost prirodnih vrijednosti opisanim autohtonim, autentičnim i inovativnim turističkim proizvodima.</s><s>Međimurje ima veliku ulogu u razvoju održivog turizma Hrvatske.</s><s>S radom i upornošću dolazi se do sve boljih rezultata te do većeg broja zadovoljnih turista.</s><s>Međimurje treba nastaviti put koji je započelo u razvoju održivog turizma.</s><s>S vremenom ova destinacija postat će uspješna destinacija te važan segment u turizmu Hrvatske.</s>
<s>Dostupno http://wwww.mnovine.hr/vijesti/medjimurje/drustvo/u-jednom-danu-uspjelismo-isprati-petnaest-grama-zlata.html, 4. 5. 2017.</s><s>Mesarić Žabčić, R. i Breslauer, V. (2010).</s><s>Međimurska vinska cesta kao generator razvoja županije.</s><s>Hrvatski znanstveno stručni skup o menadžmentu u turizmu i sportu.</s>
<s>Studentica sam magistarskog studija na Fakulteti za turizam u Brežicama.</s><s>Obraćam Vam se s molbom da ispunite ovu kratku anketu, koja će mi pomoći u izradi magistarskog rada na temu održivog turizma Međimurja.</s><s>Anketa je potpuno anonimna.</s>
<s>Održivi je razvoj „razvoj kojim se zadovoljavaju potrebe današnjih naraštaja a da se pritom ne ugrožava mogućnost budućih naraštaja u zadovoljavanju njihovih potreba“.</s><s>To znači da pri odlučivanju i provođenju aktivnosti kojima svaka organizacija stvara vrijednost treba sustavno uzimati u obzir ekonomske i društvene činitelje te činitelje vezane za zaštitu okoliša.</s><s>Održivi je razvoj takav razvoj u kojem su procesi promjena, upotreba resursa, smjer investicija, tehnološki razvoj i institucionalne promjene koje se provode konzistentni s potrebama današnjih i budućih naraštaja.</s><s>Indikatori održivog turizma su mjerila veličine određene aktualne pojave, znakovi buduće situacije i mjerenja rezultata našeg djelovanja.</s>
<s>1. Zadovoljan sam s količinom i kvalitetom raznovrsnosti ponude turizma u Međimurju. (indikator – ekonomski - investicije u tur)  U potpunosti se slažem</s>
<s>2. Povećanje poreza na usluge u ugostiteljstvu i turizmu utjecalo je na smanjenje prihoda od turizma u 8/2017. u odnosu na 8/2016. (indikator ekonomski - prihod)</s>
<s>3. Turisti koji posjete Međimurje osim Čakovca kao najvećeg grada posjećuju i okolna mjesta kao što su Štrigova (vinski podrum), Donji Kraljevec (Rudolf Steiner)... zagade zbog korištenja javnog prijevoza okoliš više, nego lokalno stanovništvo. (indikator – ekološki - potrošnja energije)  U potpunosti se slažem</s>
<s>4. Proizvodnja otpada je povećana tijekom ljetnih mjeseci kada je aktualna ljetna sezona. (indikator- ekološki- proizvodnja otpada)  U potpunosti se slažem</s>
<s>5. Grad Čakovec kao glavni akter turizma ima puno zaštićenih kulturnih objekata. (indikator-sociokulturni - zaštićena kulturna baština)  U potpunosti se slažem</s>
<s>6. Lokalno stanovništvo je zadovoljno s povećanjem turista koji posjete njihovu regiju, no nisu zadovoljni s njihovim ponašanjem (npr. odlaganje otpada a ne bacanje po uređenim površinama, bučni život, uljudno ponašanje) (indikator sociokulturni- zadovoljstvo lokal. stanovništva)  U potpunosti se slažem</s>
<s>7. Turisti koji posjećuju Međimurje mogu biti zadovoljni s mogućnošću komunikacije s radnicima u turizmu bilo dali je to lokalni jezik ili neki strani jezik. (indikator – sociokulturni - jezično razumijevanje)  U potpunosti se slažem</s>
<s>10.</s><s>U Međimurju se razvijaju manifestacije koje privlače turiste te tako potiču zapošljavanje u turizmu. (indikator – ekonomski - zaposlenost)  U potpunosti se slažem</s>
<s>Studentica sam magistarskog studija na Fakulteti za turizam u Brežicama.</s><s>Obraćam Vam se s molbom da pristanete na kratki intervju koji će mi pomoći u izradi magistarskog rada na temu Održivog turizma Međimurja.</s><s>Pitanja će biti vezana uz održivi turizam Međimurja, a šaljem Vam i ono što me najviše zanima.</s>
<s>Održivi je razvoj „razvoj kojim se zadovoljavaju potrebe današnjih naraštaja a da se pritom ne ugrožava mogućnost budućih naraštaja u zadovoljavanju njihovih potreba“.</s><s>To znači da pri odlučivanju i provođenju aktivnosti kojima svaka organizacija stvara vrijednost treba sustavno uzimati u obzir ekonomske i društvene činitelje te činitelje vezane za zaštitu okoliša.</s><s>Održivi je razvoj takav razvoj u kojem su procesi promjena, upotreba resursa, smjer investicija, tehnološki razvoj i institucionalne promjene koje se provode konzistentni s potrebama današnjih i budućih naraštaja.</s><s>Indikatori održivog turizma su mjerila prisutnosti i veličine određene aktualne pojave, znakovi buduće situacije ili problema, mjerilo rizika ili moguće potrebe za djelovanjem te sredstva identifikacije i mjerenja rezultata našeg djelovanja.</s><s>1. Molim Vas Vaše cijenjeno ime i prezime, naziv institucije koju predstavljate i funkciju koju obavljate.</s>
<s>2. Međimurje posljednjih godina znatno ulaže u razvoj turizma.</s><s>Jača se utjecaj manifestacije Porcijunkulovo, razvijaju se nove manifestacije koje će privući turiste.</s><s>Da li se slažete da je više turista zainteresirano za posjet Međimurju?</s><s>Koje pokazatelje, kao što su npr. broj noćenja, razina prihoda bilježi Vaša organizacija u odnosu na proteklu godinu? (indikator – ekonomski - prihodi, broj noćenja)</s>
<s>3. Glavna područja djelatnosti u Međimurskoj županiji su prerađivačka industrija i trgovina na veliko i malo.</s><s>Ima li mjesta za nove investicije u turizmu? (indikator – ekonomski - investicije u turizmu) 4. Da li Međimurci ulažu dovoljno u promociju turizma?</s><s>5. Imaju li posjetitelji Međimurja naviku vraćati se i nanovo istraživati upoznato? (indikator – sociokulturni - postotak ponovljenih turista) 6. Ulaskom RH u EU mali poduzetnici, poput, obiteljskih gospodarstava imaju mogućnost korištenja EU fondova za razvoj turizma.</s><s>Da li ste zadovoljni razinom iskorištenja fondova i razvojem turizma u ruralnim područjima Međimurja? (indikator – ekonomski - investicije u tur, br. noćenja) 7. Da li smatrate da je povećanje poreza u ugostiteljstvu donijelo velika ograničenja za razvoj turizma u Međimurju? (indikator – ekonomski - porezi) 8. Međimurje ima zaštićenu kulturnu baštinu u Registru kod Ministarstva kulture.</s><s>Da li ste upoznati koja su ta dobra?</s><s>Da li smatrate da Međimurje posjeduje još neka dobra koja bi se mogla zaštititi/registrirati? (indikator sociokulturni - zaštićena baština)</s>
<s>9. Govore li Međimurci strane jezike ili ono predstavlja barijeru dolaska stranih turista i razvoju turizma? (indikator – sociokulturni - jezik) 10.</s><s>U Međimurju svaki od 3 grada ima razvijena komunalna poduzeća, vrši se sortiranje otpada prema vrstama.</s><s>Da li oni imaju potrebne kapacitete za čišćenje otpada nakon manifestacija koje se održavaju u gradovima na njihovom području?</s><s>Da li je lokalno stanovništvo zadovoljno s brzinom čišćenja i vraćanjem stanja koje je prethodilo manifestaciji? (indikator ekološki - proizvodnja krutog otpada, sociokulturni - zadovoljstvo lok. stanovništva)</s>
<s>Turistička destinacija obuhvaća šire područje turističkog mjesta čije se granice funkcionalno šire do crte na kojoj prestaje utjecaj jedinstvenoga turističkog proizvoda čiju jezgru čini turističko mjesto (Odraz, 2006).</s><s>Turistička destinacija geografski je prostor koji se razlikuje od boravišnog mjesta putnika, a u kojoj se provodi turistička aktivnost i konzumiraju turistički proizvodi, može se definirati i kao lokacija turističke potrošnje (Bartoluci, 2013).</s>
<s>Danas u skladu s željama turista ponuda treba biti raznolika jer turisti zahtijevaju kretanje, prirodu, domaću hranu, biciklističke ture, muzeje i dr. Velik dio želja ispunjava se u Gornjem Međimurju.</s><s>Obilazak destinacijom, izabranom kao europskom destinacijom izvrsnosti, svakako započinjemo domaćom kuhinjom u brojnim restoranima.</s><s>Domaće namirnice i odlični kuhari pripremaju raznovrsna jela s sezonskim namirnicama.</s><s>Tako se u Maloj hiži u Mačkovcu, restoranu koji je već godinama pri vrhu ljestvice najboljih hrvatskih restorana, pripremaju samo birana domaća tradicionalna jela, a glavni sastojak je bučatikva, tako se može probati juha od buće, buća se nalazi u pireu, mesu, umaku, na meniju je i piletina sa bučinim sjemenkama, raznovrstan meni upotpunjuje i sladoled od buće (Telišman-Košuta, Ivandić, Boranić Živoder i Marković, 2014).</s>
<s>Toplice Sveti Martin nalaze se u Gornjem dijelu Međimurja gdje prevladava blaga topla klima, a zimi je pogodna za sanjkanje i grudanje.</s><s>Toplice Sveti Martin su poznate u cijeloj Hrvatskoj, tako su za svoj trud dobile brojne nagrade, a u zadnje dvije godine dobile su zlatnu plaketu za napredak u kvaliteti pružanja usluga i ponude, u izboru Hrvatske turističke zajednice izabrane su za najuređenije, najbolje i najveće toplice te dobile nagradu “Zlatni cvijet”.</s><s>Kako se ovaj kraj jako ponosi toplicama, i naselje je dobilo priznatu nagradu za uređenje, naselje zbori kao jedno od najuređenijih malih naselja u kontinentalnoj Hrvatskoj, a destinacija Sveti Martin je uvrštena na listu projekta Eden kao jedna od najkvalitetnijih destinacija ruralnog područja (Spa- sport Sveti Martin, Slika 4: Toplice Sveti Martin</s>
<s>Vinogradarstvo je tradicionalno jedna od najvažnijih gospodarskih grana Međimurske županije.</s><s>Uzgoj vinove loze, proizvodnja i njegovanje vina u Gornjem Međimurju, prostoru oko Štrigove, Svetog Urbana i Železne gore, poznati su od Antike, a već od 15.</s><s>Stoljeća grofovi Zrinski od vina u Međimurju ostvaruju najveće prihode.</s><s>Međimurje je po nasadima vinove loze jako uspješno pa je u Hrvatskoj na samome vrhu po proizvodnji i preradi vinove loze.</s><s>Međimurje krasi naziv najbogatije i ponajbolje podregije u Hrvatskoj.</s><s>I upravo zbog vinogradarstva jedan od najvažnijih i najpoznatijih međimurskih turističkih proizvoda je vinska cesta kojoj je službeni naziv Međimurska vinska cesta.</s><s>Inicijativu za njezino osnivanje 1999. godine potaknula je Udruga vinograda i vinara Međimurske županije.</s><s>Područje Gornjeg Međimurja je zasađeno kvalitetnim sortama vina koja su autohtona u cijeloj Hrvatskoj pa i šire.</s><s>Vrsna svjetska vina rastu na ovom malom području, od kojih su najpoznatija: Moslavac, Graševina bijela, Rajnski Rizling, Pinot bijeli, Pinot sivi i dr. Međunarodna tradicionalna manifestacija koja se održava svako proljeće s ciljem promocije Vinske ceste je „Urbanovo“.</s><s>Održava se u malome mjestu u Gornjem Međimurju, Sveti Urban.</s><s>Za vrijeme održavanja manifestacije rezervirani su otvoreni dani podruma kada posjetitelji imaju priliku obići sve vinske kušaonice kojima se promovira kultura ispijanja vina uz ponudu kulinarskih specijaliteta Međimurja, koje pripremaju vrsne kuharice.</s><s>Međimurska Vinska cesta se svrstava u sam vrh hrvatske enološke ponude te je 2007. godine dobila i priznanje kao najbolji originalni turistički proizvod kontinentalne Hrvatske (Turistička zajednica, b.d.a).</s>
<s>Međimurska vinska cesta, prema ocjeni Instituta za turizam iz Zagreba, određena je kao „vinska cesta vrhunskog nacionalnog značaja“.</s><s>Time ona postaje i jednom od ključnih turističkih atrakcija ne samo ove županije, nego i Hrvatske u cjelini (Mesarić Žabčić i Breslauer, 2010).</s>
<s>Kraj naselja Žabnik nalazi se rijeka Mura, a kraj nje je smješten stari mlin kojeg voda okreće.</s><s>Ovo je objekt jedinstvene građe u Hrvatskoj te ponos ovog malog mjesta.</s><s>U ovom starom mlinu davne 1902. godine prvi puta je samljeveno brašno te već ottada posjetitelji dolaze ovamo.</s><s>Najprije je služilo za mljevenje brašna, a kasnije i izradu kruha, no danas ovo mjesto ima samo turističku svrhu.</s><s>Ovdje se nekada nalazilo u nizu 90 ovakvih mlinova, no od svih njih ostao je samo jedan (Turistička zajednica, b.d.b).</s>
<s>Godine 1856. ljudi su vadili crnu tekućinu van iz okna ne sluteći kakav će važan utjecaj biti u budućnosti.</s><s>Mjesto Peklenica dobilo je naziv po toj crnoj tekućini.</s><s>Zapravo je to bila nafta, no tadašnji mještani tu crnu tekućinu su zvali „pekel“od tuda i naziv Peklenica.</s><s>U ovom selu se organizirano vadila nafta te je to bilo prvo mjesto na svijetu gdje se vadila nafta (Turistička zajednica Murskog Slika 7: Peklenica - prvo naftno polje</s>
<s>Mursko Središće spada u najstarija naselja u Međimurju.</s><s>Lokalna crkva Sv. Martina se spominje već 1334. godine.</s><s>Početkom prošlog stoljeća Mursko Središće se naglo razvija zahvaljujući izgradnji ceste i željezničke pruge Čakovec-Lendava, 1889., ali i zbog izgradnje naftovoda v obližnjem selu Peklenici.</s><s>Izgradnjom naftovoda počeli su i radovi na eksploataciji ugljena.</s><s>Isprva je to bilo u Peklenici, a 1925. započeli su radovi u Murskom Središću na otvaranju prve jame u Međimurju - Hrastinka 1. Prvi rudari su bili iz Slovenije.</s><s>Danas je taj simbol obnovljen i pretvoren u spomen dom rudarstva, a vrijedno osoblje uspjelo je pribaviti i starinske autentične proizvode koji su se nekad koristili u rudarstvu (Vlakovi, b.d.).</s>
<s>Farma jelena, obitelj Perhoč - Sveti Martin na Muri U nedalekoj blizini toplica Sveti Martin smještena je farma jelena.</s><s>No nije ovo obična farma, ovo je mjesto puno doživljaja.</s><s>Na farmi se nalazi preko 160 grla divljači, kao što su mufloni, jeleni i srne.</s><s>Farma se prostire na preko 10 hektara, a na farmi se nalazi i potok, šumski hlad u kojem životinje odmaraju, livada i blato koje je dom divljim svinjama koje se, također, nalaze na farmi (Lovely Slika 9: Farma jelena</s>
<s>Čakovec je grad u sjevernom Međimurju i sjedište je Međimurske županije.</s><s>On je ekonomsko, upravno i kulturno središte Međimurske županije.</s><s>Hrvatska turistička zajednica je nagradila grad tri puta naslovom najuređenijeg grada kontinentalne Hrvatske, a grad se može nazvati i Hrvatski cvetnjak.</s><s>Tijekom ljeta grad je pun kulturnih događanja.</s><s>Tradicionalno se održava Ljeto u gradu Zrinskih tijekom mjeseca kolovoza, a kazalište, kino i koncerti uvijek okupe ljude u velikom broju.</s><s>U dane Porcijunklova bude se najznačajnije manifestacije u Međimurju.</s><s>Žila kucavica ovog grada je Perivoj Zrinskih, zaštićeni spomenik parkovne arhitekture.</s><s>Perivoj Zrinskih je proglašen 2011. godine najuređenijim parkom kontinentalne Hrvatske (Turistička zajednica grada Čakovca, b.d.).</s>
<s>Stari grad Čakovec ili Stari grad Zrinskih jedan je od najvrjednijih kulturnopovijesnih spomenika Međimurja.</s><s>Utvrda se spominje kao primitivno drveno utvrđenje još u drugoj polovini 13. stoljeća, u vrijeme gospodstva grofa Dmitra Čaka, po kojemu je Čakovec kasnije dobio ime (Biškup, 2012).</s><s>Zrinski su vrlo uspješno vodili svoj međimurski feudalni posjed što je imalo vrlo pozitivan utjecaj na gospodarski i demografski razvoj i istočnog Međimurja, ne samo središnjeg, napominje u svojoj knjizi Feletar.</s>
<s>Zgrada je sagrađena krajem 19. stoljeća te je sve do Drugog svjetskog rata bila središte kulturnog i zabavnog života Čakovca.</s><s>U prizemlju se nalazila kavana te čitaonica dok je dvorana na katu bila mjesto za održavanje plesnih balova i kino predstava.</s><s>Vlasnik zgrade je bio Dragutin Scheiner, no, zgrada nije imala privatnu važnost, nego je imala društvenu namjenu.</s><s>Nakon nekoliko godina zgradu otkupljuje Međimurska županija, u čijem je vlasništvu i danas.</s><s>Zgrada se u današnje vrijeme daje u najam za različita događanja te služi u društvene namjene (Drustveni centar, b.d).</s>
<s>Muzej je osnovan kao Gradski muzej Čakovec 1954. godine kada je i započeo s radom.</s><s>Ova ustanova definirana je kao kompleksan muzej zavičajnog tipa što je i danas.</s><s>Karakter muzeja je kulturno-prosvjetni, a područje sakupljanja umjetnina je isključivo s područja Međimurja.</s><s>Godine 1965.</s><s>Gradski muzej Čakovec mijenja naziv u Muzej Međimurja Čakovec (Muzej Međimurja Slika 11: Muzej Međimurja</s>
<s>Donje Međimurje karakterizira nizinski reljef blago nagnut prema istoku, u smjeru otjecanja glavnih tokova.</s><s>Taj je prostor zajednički rijekama Dravi i Muri, odnosno ovo je lijep primjer gdje se susreću dvije velike sile i međusobno se sudaraju.</s><s>Veći dio zemljišta je pod šumom, livadama ili pašnjacima.</s>
<s>Ime Prelog prvi se puta u pisanom obliku spominje 1264. godine u povelji bana Rolanda od Ratolda.</s><s>U spomen na bana građani Preloga svake godine 6. 12. obilježavaju dan grada.</s><s>Prva pisana isprava izdana je Prelogu 6. 12. 1264.</s><s>Prvi pisani spomen Preloga izdao je ban Roland.</s><s>Bila je to povelja o presudi oko posjeda Trnava.</s><s>Prelog je ime dobio po hrvatskoj riječi vlak, odnosno kajkavskoj riječi vleči, vlačiti, prevlačiti.</s><s>U vrijeme kada su ovim područjem gospodarili grofovi Zrinski Prelog je bio centar trgovišta.</s><s>Prelog je nekad bio najrazvijenije obrtničko središte.</s><s>Tijekom 18. stoljeća ovdje su se dogodile dvije značajne stvari: tu je osnovano centralno skladište kamene soli, a kasnije je osnovana i filandra - manufaktura za preradu kokona dudovog svilca, odnosno svilana Slika 12: Grad Prelog</s>
<s>Muzej se nalazi u zgradi izgrađenoj na prijelazu iz 19. u 20. stojeće.</s><s>Zgrada je u historističkom stilu, jedna u nizu katnica reprezentativne arhitekture.</s><s>Prvobitna uloga zgrade je bila poslovno-stambeni objekt.</s><s>Uz muzej u zgradi je smještena i knjižnica i čitaonica Grada Preloga.</s><s>Svečano otvorenje obnovljene zgrade održalo se 19. ožujka 2013. godine.</s><s>Muzej Croata insulanus, pod nazivom Naivna umjetnost - hrvatski ponos, čine djela iz donatorske zbirke prof. dr. sc. Matije Berljaka.</s><s>Iz zbirke su predstavljena 143 umjetnička djela koja su smještena na prvom katu muzeja (Muzej Croata insulanus, b.d.).</s>
<s>Sporazumom Međimurske županije i općine Donji Kraljevec godine 2008. osnovan je Centar dr. Rudolfa Steinera.</s><s>Centar Rudolfa Steinera osnovan je zbog organizacije predavanja, seminara i radionica iz područja djelovanja dr. Rudolfa Steinera te razgledavanje rodne kuće R. Steinera (Centar Rudolf Rudolf Steiner rođen je 1861. u Donjem Kraljevcu.</s><s>Bio je filozof, odgajatelj, pisac, ezoterik i glavni utemeljitelj antropozofije.</s><s>Steiner je htio u potpunosti razlikovati i odvojiti antropozofiju od spiritizma i magije.</s><s>Na području medicine Rudolf Steiner je uspostavio tezu o međudjelovanju procesa unutar njegove trodijelne podjele fizičkog tijela koju stavlja u vezu s nevidljivom ljudskom naravi.</s><s>Cilj Rudolfa Steinera bio je produhovljenje pomoću antropozofije.</s><s>Između ostalog, kod velikog broja antropozofskih djela zamijećen je i Steinerov Slika 13: Centar Rudolf Steiner</s>
<s>Zavičajna zbirka Josip Hunjadi - Sveta Marija Zbirka je nastajala od 1996. godine, kada je mještanin Svete Marije Josip Hunjadi za blagdan Velike Gospe posudio 186 starinskih predmeta za izložbu koja je bila postavljena u prostorijama Kulturno-umjetničkog društva Ivan Mustač Kantor.</s><s>Ova zbirka nalazi se i danas u ovim prostorijama.</s><s>Do danas je sakupljeno 1300 predmeta - odjeće, ratarskog oruđa, namještaja i mnogih drugih predmeta naših starih.</s><s>Osnivanje zbirke bilo je rezultat dugogodišnje želje grupe entuzijasta da se os zaborava sačuvaju predmeti koji su obilježili život svetomarskih žitelja u prošlim vremenima (Zavičajna zbirka, b.d.).</s><s>U ovoj zbirci nalazi se i Svetomarska čipka.</s><s>Svetomarska čipka spada među jednostavnije čipke koje se izrađuju s najčešće 6 pari batića, a kod zahtjevnijih uzoraka i do 36 pari batića.</s><s>Osnovna karakteristika čipke, koja ju čini drugačijom od npr. Lepoglavske ili Paške koje su najpoznatije na ovom području, je izrada jednom neprekinutom niti koju drži jedan par batića Ispiranje zlata - Donji Vidovec</s>
<s>Prvi rijetki pisani dokumenti pokazuju da se zlato u Međimurju ispiralo već za vrijeme grofova Zrinskih u 16. stoljeću.</s><s>Zrnca i listiće zlata voda je donosila s Alpa, a poljoprivrednici su ih uporno tražili da se obogate ili popune kućni budžet.</s><s>Koncesiju za ispiranje zlata na obalama Drave i Mure u širini od tri metra poveljom je 1776. odobrila carica Marija Terezija (Mnovine, b.d.).</s>
<s>Manifestacija se održava svake godine sredinom svibnja u centru Kotoribe.</s><s>Posvećena je tradicijskom obrtu pletenja šibe te gastronomskim specijalitetima temeljenim na riječnoj ribi.</s><s>Cilj manifestacije je upozoriti na stogodišnju tradiciju košaraštva u Kotoribi i na potrebu očuvanja naših rijeka u kojima je na sreću još uvijek očuvan bogati riblji fond.</s><s>Kotoriba je danas prepoznatljiva po šibi, ribi, vodi i prvoj željezničkoj pruzi (Kotoriba, b.d.).</s>
<s>Istraživanjem smo prikupili 8 različitih mišljenja od različitih organizacija koje se bave turizmom u Međimurju.</s><s>Iako je bilo poslanih 61 upita za intervju na različite adrese, jako malen broj organizacija (njih 8) se odazvalo te smo mogli dobiti od njih odgovore.</s><s>Svih ispitanicima bila su postavljena jednaka pitanja.</s><s>Intervju se sastojao od 10 pitanja na koja su ispitanici mogli otvoreno odgovarati i jednog pitanja u kojem smo tražili općenito mišljenje o održivom turizmu u Međimurju.</s><s>Ispitanici su odgovarali detaljnim odgovorima te je svatko od njih odgovorio na sva pitanja.</s><s>Intervju se provodio elektronskim putem, preko e-mail adresa gdje su ispitanici pismenim putem odgovarali na pitanja.</s><s>Rezultat i intervjua će biti prikazani u nastavku, a bit će opisani svaki pojedinačno.</s>
<s>Kao rezultate intervjua možemo izdvojiti: • Broj noćenja u Međimurskoj županiji raste.</s><s>Prema podacima za 2015. godinu ostvareno je 130.461 noćenja te je za razliku od 2012. godine vidljiv porast • Potrebne su nove investicije da bi se dodala području vrijednost, iskoristila resursna osnova te stvorili novi paketi za ciljane skupine posjetitelja. • Postoji prostor za napredak, potrebno je više ulaganja u promociju i potencijal Donjeg Međimurja.</s>
<s>• Posjetitelji imaju naviku povratka u Međimurje. • Gospodarstva još uvijek premalo razmišljaju o proširenju svoje ponude na turistički sektor čime bi se definitivno dobila dodana vrijednost njihovih proizvoda, a samim time upotpunila bi se i turistička ponuda Međimurja • Turizam Međimurja povećanjem poreza nije pretrpio velike posljedice čemu svjedoče i podaci o broju dolazaka na razne manifestacije koje su organizirane na području županije</s>
<s>• Smatra se da je najveći problem nedovoljno isticanje i promoviranje nekih od kulturnih dobara, isto tako s tom promocijom, također, bi se obogatila turistička ponuda Međimurja.</s>
<s>• Lokalno stanovništvo Međimurja služi se i stranim jezicima te to ne predstavlja problem dolaska stranih turista. • Međimurje je po razini komunalne razvijenosti pri samom vrhu u Republici Hrvatskoj.</s>
<s>• Komunalna poduzeća imaju potrebne kapacitete i mehanizaciju, a stanovništvo je zadovoljno njihovom uslugom. • Kao dvije temeljne pretpostavke razvoja održivog turizma mogu se navesti očuvanje okoliša i autentičnost destinacije. • Izvor: Mihael Ružić, voditelj LAG-a Mura-Drava • Međimurje postaje sve važnija turistička destinacija te broj turista, noćenja i prihoda raste iz godine u godinu.</s>
<s>• U turizmu Međimurja ima mjesta za nove investicije u turizmu, posebice, u ruralnom, lječilišnom i avanturističkom turizmu. • Međimurje ulaže dovoljno u promociju turizma, no turisti nemaju naviku vraćati se u Međimurje zbog toga jer turističku ponudu mogu obići u jednom vikendu.</s>
<s>• U Međimurju postoji još mnogo mogućnosti za razvoj ruralnog turizma i turizma na obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima, nezadovoljstvo s razinom iskorištenja fondova.</s>
<s>• Povećanje poreza nije utjecalo na razvoj turizma u Međimurju. • Potrebno je još mnogo raditi na zaštiti drugih dobara, posebno materijalne i nematerijalne kulturne baštine te tradicijske arhitekture. • Mlađe stanovništvo govori strane jezike, no smatra se da to nije barijera u razvoju turizma jer u Međimurju prevladavaju najviše gosti iz Hrvatske i Slovenije.</s>
<s>• Izvor: Ivan Sever, stručni suradnik u LAG-u Međimurski doli i bregi • Glavni pokretač rasta turizma u Međimurju su toplice Sveti Martin, preko 90% noćenja je upravo tamo.</s>
<s>• Donji dio Međimurja turistički je nerazvijen. • Hotel Golf u Donjem Vidovcu orijentiran je na noćenje autobusa iz Litve na putu do Dalmacije, no oni ne donose nikakvu dodatnu potrošnju osim noćenja i doručka, to je slab rezultat za turizam. • Ima mjesta za nove investicije u turizmu, ali uz ozbiljnije povezivanje svih segmenata ponude, pritom se ističe proizvodnja hrane, kulturne manifestacije, prezentacije, lov, ribolov, rafting i dr. • Ne ulaže se dovoljno u promociju turizma, turisti se vraćaju jedino ako su zadovoljni.</s>
<s>• Prosječnom OPG-u nezamislivo je krenuti u poticaje EU fondova jer je birokracija prezahtjevna i komplicirana, mali poduzetnici moraju raditi da bi opstali.</s>
<s>• Povećanje poreza nije utjecalo na razvoj turizma u Međimurju. • U Međimurju ima zaštićenih dobara, najznačajnija su zaštićena prirodna dobra - natura 2000 i zaštićeni rezervat Mura, Drava, Dunav. • Mladi, koji su okosnica razvoja turizma u Međimurju, nemaju problema sa stranim jezicima, a oni malo stariji koriste se rukama i nogama da se dogovore s turistima.</s>
<s>• Važnost kolektora u kanalizacijskim sustavima, kompletne otpadne vode odlaze u veće gradove ili veća sela, a na kraju to sve završava u vodotocima bez pročišćavanja</s>
<s>• Izvor: Marinko Lisjak, Obiteljsko poljoprivredno gospodarstvo • Broj turista zainteresiranih za turizam Međimurja je u porastu, zahvaljujući ponudi koja je raznolika i kvalitetna, do kraja rujna ove godine ostvareno je 49.35% više, nego u istom razdoblju prošle godine u Općini Štrigova. • U trenutačnu ponudu je potrebno uložiti i dograditi ono postojeće kako bi se kvaliteta podigla na višu razinu jer je ponuda turizma jako raznolika. • Veliki broj turista koji dođu u TZ Štrigova iskažu želju za ponovnim povratkom, to se često radi o jednodnevnim posjetiteljima, odnosno onima koji su u tranzitu prema konačnom odredištu.</s>
<s>• Povećanje poreza u ugostiteljstvu nije donijelo ograničenja u Međimurju, ali ukoliko bi došlo do nekih daljnjih povećanja, tada bi to povećanje izazvalo određena ograničenja</s>
<s>• U Međimurju postoji zaštićena kulturna baština, ali zasigurno postoji još dobara koja je potrebno uvrstiti u registar kako bi se još više zaštitila • Na području Međimurja jezične barijere ne dolaze toliko do izražaja, često puta se radi o mlađoj populaciji lokalnog stanovništva koji preuzima kontakt kada strani turist ima upite u vezi neke destinacije ili proizvoda • Kapaciteti komunalnih poduzeća su dovoljni, to je vidljivo tako da je već dan nakon velikog događaja sve sređeno i vraćeno u prvobitno stanje • Razvoj održivog turizma u Međimurju iznimno važan jer je Međimurje bogato prirodnom i kulturnom baštinom koje ne trpe devastacije i masovni turizam.</s><s>Stoga je potrebno što ranije uvidjeti potrebu za održivim razvojem kako bi se spriječilo uništavanje bogatstva Međimurja. • Izvor: Josip Mikec, stručni suradnik i voditelj projekta u Turističkoj zajednici Štrigova</s>
<s>• Najbolji pokazatelj rasta zainteresiranosti za posjet Međimurju i Čakovcu je rast broja noćenja i broj posjećenosti manifestacije Porcijunkulovo, koju je prema procjeni PU Međimurske ove godine posjetilo oko 300.000 posjetitelja u 6 dana trajanja manifestacije.</s>
<s>• U Međimurju ima mjesta i mogućnosti za daljnje investicije u turizmu.</s><s>Kao primjer se navodi planirana izgradnja toplica u Međimurju, izgrađuju se vanjski bazeni u Čakovcu, te se proširuje smještajni kapacitet, ulaže se sve više u cikloturizam, a planirana je i obnova Starog grada Zrinski. • U promociju turizma se ne ulaže dovoljno, iz razloga što brojni ponuđači turističkih usluga nisu svjesni da kvaliteta promocije pridonosi uspješnom poslovanju.</s>
<s>• Zadovoljni turist, posjetitelj, pa i stanovnik Međimurja vratit će se na mjesto za kojeg ga vežu lijepe uspomene i pozitivna iskustva. • Brojni građani, posebice, u ruralnim područjima nisu dovoljno upoznati s mogućnostima korištenja EU fondova.</s>
<s>• Svako uvođenje novih poreza negativno utječe na investicije i na razvoj gospodarstva, dok s druge strane, indirektno, ne pridonosi povećanju prihoda državnog proračuna</s>
<s>• Međimurje sigurno posjeduje još neka dobra koja bi trebalo zaštititi. • Međimurci govore strane jezike, a njemački i engleski su najzastupljeniji strani jezici u Međimurju, no sve se češće susrećemo i s onima koji govore i druge jezike.</s>
<s>• GKP Čakom obavlja komunalne usluge na području grada Čakovca i dosadašnjim radom pokazalo se da imaju dovoljne kapacitete za čišćenje i zbrinjavanje otpada.</s>
<s>• Turizmu u Međimurju se još uvijek pridodaje premalo pažnje i truda iako je održivost u turizmu jedan od trendova pri odabiru destinacije. • Izvor: Mario Krčmar, informator u turističkom uredu Grada • sve više turista zainteresirano je za posjet Međimurju. • U Međimurju ima prostora za nove investicije i one se i provode.</s><s>Primjer kod Muzeja Međimurja je trenutno u provođenju projekta rekonstrukcije i revitalizacije fortifikacije Starog grada u Muzej nematerijalne baštine Starog grada, obnovit će se i staviti u turističku funkciju i vanjska zgrada, tj. utvrda, a projekt je sufinanciran 85% iz EU fondova. • Međimurci ulažu u promociju turizma, no promotivni kanali uvelike su se promijenili. - S obzirom na raznolikost turističkog sadržaja Međimurja, a i kontinuiranog upotpunjavanja ponude na turističkim manifestacijama posjetitelji imaju naviku povratka u Međimurje.</s>
<s>• EU fondovi za manja obiteljska gospodarstva predstavljaju problem u kompliciranoj prijavi i predfinanciranju. • Turizam u Međimurju nije pretrpio veće posljedice zbog povećanja poreza, čemu svjedoče i podaci o broju dolazaka na razne manifestacije koje su organizirane na području županije.</s>
<s>• Međimurci se vrlo dobro služe stranim jezicima. • Međimurje je po razini komunalne razvijenosti pri samom vrhu, sukladno tome smatra se kako komunalna poduzeća imaju potrebne kapacitete, no svejedno brzina čišćenja nije baš na razini. • Izvor: Maša Hrustek Sobočan, ravnateljica Muzeja Međimurje • Porcijunkulovo kao i ostale manifestacije u gradu zasigurno pridonose razini prihoda u županiji ne samo za vrijeme njihovih događanja, već kroz cijelu godinu.</s><s>Promoviraju Međimursku županiju i grad Čakovec na nivou cijele države, ali i šire, pa tako i ovaj restoran. • U restoranu primjećuju sve više stranih gostiju koji spominju manifestacije i planove da ih posjete.</s>
<s>• U turizmu ima uvijek mjesta za investicije. • U županiji se premalo ističe povijest i običaji starijih te se premalo koriste prirodne ljepote koje su specifične za ovaj kraj. • Zadnjih par godina prepoznat je potencijal i dobrobit turizma pa tako i Međimurci svake godine sve više ulažu u promociju. • Navika vraćanja gostiju je u porastu, ne u vidu istraživanja upoznatog, već za upoznavanjem novih destinacija.</s>
<s>• Mnoga gospodarstva vođena su od starije populacije, a starija populacija nema povjerenja ni živaca za fondove koji su administrativno vrlo zahtjevni i s dugim rokovima realizacija, dok mlađa obiteljska gospodarstva ne koriste u dovoljnoj mjeri EU fondove.</s>
<s>• Izvor: Jerko Rajher, Voditelj restorana Restoran & winery Shamper • Turizam je grana koja zadnjih godina bilježi rast globalno, iz tog razloga osjeća se porast i u Međimurju, no u puno manjoj mjeri, nego u drugim područjima u regiji.</s>
<s>• U turizmu ima puno mjesta za nove investicije. • Ono što se može ponuditi je sportski turizam te zanimljiva i konkurentna enogastronomija.</s>
<s>• Kulturnih i povijesnih objekata gotovo i nemamo na ovom području, a objekti koje imamo nisu atraktivni ni konkurentni, upravo iz ovih razloga treba se okrenuti granama turizma koje se može unaprijediti. • U promociju se ulaže dovoljno, ali ipak se treba fokusirati i na neke druge stvari.</s>
<s>• Uspoređujući se s drugim regijama koje su konkurentne Međimurskoj županiji, nema se za ponuditi puno u Međimurju kako bi se turisti vraćali. • Razina korištenja EU fondova je zadovoljavajuća jer su mnogi iskoristili fondove.</s>
<s>• Gastronomija je bila glavno obilježje međimurskog turizma, povećanje PDV-a u razdoblju od max 5 godina uništiti će ugostiteljstvo i ono će stagnirati. • Lokalni čelnici bi morali pomoći svim akterima turizma ako već državne razine odmažu.</s><s>Primjer su mnogi gradovi u Hrvatskoj koji su smanjili ili ukinuli porez na potrošnju, komunalne naknade itd. • Izvor: Monika Fodor, vlasnica restorana Barok 100</s>
<s>Turizem v Međimurju lahko označimo kot posebno obliko turizma, ki se je razvila na Hrvaškem.</s><s>Gre za edinstveno in specifično ponudbo, za katero velja da se domačini pohvalijo z njo oziroma so na njo ponosni.</s><s>Međimurje ima dolgo tradicijo razvoja turizma, vendar je bil na tem področjo v zadnjih letih dosežen precejšen napredek.</s><s>Gre za eno izmed najbolj razvitih županij na Hrvaškem, kjer izstopajo rezultati na področju visoko razvitih gospodarskih subjektov, kulturnih dobrin in ugodnih prometnih povezav.</s><s>Da bi lahko omogočili trajnostni razvoj turizma, tako v sedanjosti kot v prihodnje je treba zagotoviti kakovostno razvojno strategijo, ki bo temeljila na načelih trajnostnega in odgovornega turizma.</s>
<s>Motiv za pisanje tega magistrskega dela je bila regija Međimurje, ki ima velike turistične prednosti, ki pa še niso izkoriščene v celoti.</s><s>Na Hrvaškem so zelo priljubljene destinacije na morju, po našem mnenju pa bi morale kontinentalne destinacije prav tako zagotoviti priložnosti za razvoj, predvsem trajnostnega turizma.</s><s>Međimurje je posebna destinacija.</s><s>Ta naloga je bila napisana iz razlogov, ker smo želeli pokazati, da se je kontinentalni turizem v veliki meri razvijal in širil iz leta v leto.</s><s>Međimurje skriva neokrnjeno lepoto, ki predstavlja turistični potencial in jo je treba prikazati javnosti.</s><s>Nekateri neizkoriščeni potenciali za razvoj turizma so čudovita pokrajina, bogata kulturna in zgodovinska dediščina ter številni spomeniki.</s><s>Upamo, da bo delo služilo glavnim akterjem turizma v Međimurju, da razmislijo o prihodnjem razvoju in nadaljujejo delo in razvoj turizma na tem območju predvsem v smeri trajnostnega in odgovornega turizma.</s>
<s>Cilj te raziskave je torej bil pokazati potrebo za razvojem trajnostnega turizma v Međimurju.</s><s>Želeli smo ugotoviti, kako trajnostni razvoj vpliva, ne samo na turizem Međimurja, ampak tudi na celotno gospodarstvo te destinacije.</s><s>Destinacija Gornje Međimurje je bila leto 2014/2015. razglašena za Evropsko destinacijo odličnosti.</s><s>Takšni in tovrstni rezultati so dodatna spodbuda za nadaljnji razvoj turizma v Međimurju.</s><s>Nagrade so še dodatna spodbuda za nadaljnje delo.</s>
<s>Namen tega magistrskega dela je torej predvsem pragmatičen.</s><s>Želja je, da bo diplomsko delo v prihodnje lahko navdih za vodilne organizacije na področju turizma Međimurja in to predvsem v zvezi z razvojem trajnostnega turizma.</s><s>V nalogi smo preverili stopnjo razvoja turizma, raziskali in opisali elemente trajnostnega razvoja na podlagi kazalnikov oziroma indikatorjev trajnostnega razvoja.</s><s>Na podlagi nekaterih izbranih kazalnikov smo predlagali tudi strateške usmeritve za prihodnje oziroma želeno stanje turizma v Međimurju.</s><s>Pri tem smo, uporabili tako rezultate, anket in intervjujev, kakor tudi benchmarking analize, ki smo jo napravili v sosednji Avstriji.</s><s>101</s>
<s>Trajnostni razvoj je namreč razvoj, s katerim se zadovoljijo potrebe sedanje generacije, ne da bi pri tem ogrozili priložnosti razvoja, naslednjih generacij, za zadovoljevanje njihovih potreb. (Bačun, Matešić i Omašić, 2012).</s><s>Prav s temi besedami, lahko opišemo razvoj turizma v Međimurju.</s><s>Cilj proizvoda, projekta ali destinacije vsakega turističnega mesta na svetu je doseči čim večji dobiček in privabiti čim več obiskovalcev.</s><s>V vsakem turističnem kraju je važno zadovoljstvo domačinov, ki je pogosto merjeno z zasledovanjem večjega ekonomskega učinka, oziroma z številom obiska in ustvarjenih nočitev s strani številnih turistov.</s><s>Kljub temu, pa je potrebno in pomembno skrbeti tudi za socialno in okoljsko ravnovesje v destinaciji, če je potrebno tudi z omejevanjem obiskov na tistih lokacijah, ki so že dosegle nosilno sprejemljivost okolja.</s><s>V destinaciji morajo turisti zapustiti razmeroma ohranjene narave in kulturne spomenike.</s>
<s>V magistrski nalogi je bila stopnja trajnosti preverjena s kazalniki trajnostnega razvoja, preverjeni so bili tako ekonomski, ekološki in sociokulturni kazalniki.</s><s>Indikatorji trajnostnega turizma so bili predmet raziskave tudi v anketah in anketiranju.</s>
<s>SWOT analiza je bila zasnovana tako, da je opredelila ključne razvojne dejavnike, potencial in sam razvoj.</s><s>Na temelju ugotovitev iz SWOT-a smo oblikovali strateške usmeritve za prihodnost.</s><s>Swot analiza je predstavljena na naslednjih področjih ki so: prostor, družba, gospodarstvo, infrastruktura in okolje, turistične atrakcije, turistična nadgradnja, destinacijsko upravljanje.</s><s>SWOT analiza Međimurja je pokazala prednosti destinacije kot močne evropske regije, zaradi tega ker je Međimurje geografsko povezano s preostalim delom Hrvaške, kakor tudi z sosednjimi državami Madžarsko in Slovenijo.</s><s>Gospodarstvo temelji na uspešnem podjetniškem sektorju z dobro podobo, močno tradicijo in rastjo.</s><s>Gospodarski potencial je sestavljen iz več uspešnih velikih podjetij v gradbeništvu, kovinski in prehrambeni industriji.</s><s>Osnova za razvoj obstoječih in novih oblik turistične ponudbe se temelji na ohranjeni kulturni in zgodovinski dediščini.</s><s>Velike možnosti so vinske poti, Terme Sveti Martin ter reka Drava in Mura, ki sta v Međimurju lepo urejeni ter ponujata majhen, a zelo zanimiv in raznolik prostor za razvoj prostočasnih dejavnosti.</s><s>Nekatere pomanjkljivosti, ugotovljene med SWOT analizo so: pomanjkljivosti v upravljanju turističnega sistema, nerazvite verige vrednosti določenih turističnih proizvodov, deloma tudi neugodna gospodarska struktura.</s><s>V Međimurju narašča število romskega prebivalstva, del celovitega reševanja romskega vprašanja in njihovega integriranja v življenje in delo lokalne skupnosti pa bi lahko predstavljala tudi priložnost za vključevanje Romov v nekatere oblike turistične ponudbe v Međimurju.</s><s>Seveda pa je potrebno predhodno razrešiti osnovna in temeljna vprašanja romske populacije, kot so zaposlovanje, zdravstvo varstvo in druga vprašanja ki so vezane za boljše življenje Romov.</s><s>Razvoj Međimurja se torej temelji na dveh glavnih prednostih, razvitem podjetništvu z močno in prepoznavno rastjo ter tradicijo na eni strani ter naravni in kulturni dediščini.</s><s>Želena slika prihodnjega razvoja pa je povezana s koncepti zdravega življenja, varovanja okolja in zdravja ter harmonije med človekom in naravo, ekološkimi potenciali voda kakor tudi poudarkom na zgodovini, dediščini in kulturi.</s>
<s>Iz primerjave turističnih destinacij Međimurja in Vulkanlanda je razvidno, da si ti dve destinaciji močno prizadevata za razvoj trajnostnega turizma v svojem okolju.</s><s>Čeprav je destinacija Vulkanland turistično bolj razvita destinacija, tudi Međimurje raste kot turistična destinacija po vseh kazalcih in preverjenih parametrih.</s><s>Tako je bruto domači proizvod višji iz leta v leto, za te podatke pa so nenazadnje „zaslužne“ tudi turistične manifestacije in dogodki, ki imajo vsako leto več obiskovalcev in tudi višje prihodke.</s><s>Z večjim številom dogodkov se namreč število zaposlenih povečuje, večje število zaposlenih pa prispeva k bolj kakovostnemu turističnemu proizvodu ter boljši kakovosti ponudbe in boljši promociji.</s><s>Za dobro promocijo so zagotovo zaslužni projekti kot npr. Visit Međimurje in Lovely Međimurje.</s><s>Ti projekti so sicer še na začetku, so pa dober promotor Međimurja, kakor tudi dober primer inovacij na tem področju.</s><s>V magistrski nalogi sta bili postavljeni dve raziskovalni vprašanji: 1. Ali so turistični proizvodi v Međimurju v celoti taki, da upoštevajo in vključujejo elemente trajnosti.</s>
<s>Nekateri turistični proizvodi v Međimurju so taki, da že vključujejo oziroma upoštevajo elemente trajnosti.</s><s>Turistični akterji v turizmu v Međimurju verjamejo, da ima trajnostni turizem v Međimurju velik razvojni potencial.</s><s>Seveda bi se morala izboljšati promocija, v smeri poudarjanja elementov trajnosti in odgovornega ravnanja pri razvoju turizma v destinaciji, izboljšati kakovost storitev in ustvariti več priložnosti za ustvarjanje novih delovnih mest in za razvoj tovrstnega turizma.</s><s>Dober pokazatelj tega je rast obiskovalcev in rast nočitev v institucijah, ki smo jih intervjuirali.</s><s>Obiskovalci, ki obiščejo Međimurje, se v Međimurje tudi vračajo, saj destinacija vsako leto obiskovalcem ponudi nekaj novega.</s>
<s>Na podlagi anketnih vprašalnikov so bile potrjene naslednje hipoteze: 1. Večina vprašanih meni, da je trajnostni koncept razvoja pomemben za prihodnji razvoj turizma v Međimurju.</s>
<s>2. Večina anketirancev meni, da kazalniki trajnostnega turizma niso dovolj vključeni v turistično ponudbo Međimurja, oziroma, da jih destinacijski management še ne vključuje in preverja dovolj dosledno ter da je na tem segmentu še vedno potrebno veliko postoriti.</s><s>Rezultati anket kažejo, da anketiranci niso zadovoljni z obsegom in raznolikostjo turistične ponudbe v Međimurju.</s><s>Menijo da so še priložnosti, za razvoj in napredek, predvsem glede na ponudbo ter promocijo in kakovost storitev.</s><s>Lokalno prebivalstvo si želi večjo vključenost turističnih ponudnikov v Međimurju, saj se le z večjo in bolj pestro ponudbo in deležniki, lahko dosežejo boljši rezultati.</s><s>Anketiranci se ne strinjajo s trditvijo, da turisti onesnažujejo okolje bolj kot lokalno prebivalstvo, verjetno da je to tudi iz tega razloga, ker komunalna podjetja uspešno opravljajo svoje delo in se povečane količine smeti sploh ne opazi.</s><s>V poletnih mesecih se sicer poveča količina odpadkov, kar je 103</s>
<s>Želimo ponovno poudariti da, rezultati naše raziskave povedo, da je koncept razvoja trajnostnega turizma pomemben za prihodnji razvoj turizma v Međimurju, pri čemer ugotovitve pokažejo da kazalniki trajnostnega turizma niso dovolj vključeni oziroma spremljani z strani turističnega menadžmenta in da je potrebno to področje v bodoče spremljati in obdelati bolj podrobno.</s><s>Pri našem raziskovanju nismo ugotovili nobenih podatkov, ki bi dokazovali, da je bila na tej destinaciji že opravljena analiza stanja in ravni razvoje elementov trajnostnega turizma.</s><s>Glede na to lahko sklepamo, da v tej destinaciji, še ne spremljajo razvoja in stopnje trajnosti v skladu z merili, ki so opisana v tem delu in ki jih uspešne turistične destinacije vsekakor preverjajo.</s><s>Če se torej želi Međimurska županija uveljaviti na področju turizma in trajnosti, je treba spremljati in preverjati stopnjo razvoja trajnostne turistične ureditve v regiji, sistem spremljanja pa je treba uvesti v skladu s predlaganimi trajnostnimi merili.</s><s>Iskreno upamo, da bo predmetna magistrska naloga, spodbuda organizacijam, ki skrbijo za razvoj turizma v Međimurju, kakor tudi, da bo naloga v pomoč za njihovo nadaljnje delo v smeri raziskovanja in ugotavljanja stopnje trajnostnega turizma v Međimurju.</s>