Percipirana vrijednost destinacije "Općina Murter-Kornati"

percipirana vrijednost;marketing destinacije;Općina Murter-Kornati;destinacijski menadžment;turizam;perceived value;destination marketing;municipality Murter-Kornati;destination management;tourism;info:eu-repo/classification/udc/338.48-44(497.581.2):339.138(043.2)

<s>Podpisan-i/-a študent/-ka Brigita Burušić izjavljam, da je zaključno delo rezultat mojega samostojnega dela, ki sem ga izdelal/-a ob pomoči mentor-ja/-ice oz. somentor-ja/-ice;</s>
<s>IZJAVA O AVTORSTVU ZAKLJUČNEGA DELA izjavljam, da sem pridobil/-a vsa potrebna soglasja za uporabo podatkov in avtorskih del v zaključnem delu in jih v zaključnem delu jasno in ustrezno označil/-a; na Univerzo v Mariboru neodplačno, neizključno, prostorsko in časovno neomejeno prenašam pravico shranitve avtorskega dela v elektronski obliki, pravico reproduciranja ter pravico ponuditi zaključno delo javnosti na svetovnem spletu preko DKUM; sem seznanjen/-a, da bodo dela deponirana/objavljena v DKUM dostopna široki javnosti pod pogoji licence Creative Commons BY-NC-ND, kar vključuje tudi avtomatizirano indeksiranje preko spleta in obdelavo besedil za potrebe tekstovnega in podatkovnega rudarjenja in ekstrakcije znanja iz vsebin; uporabnikom se dovoli reproduciranje brez predelave avtorskega dela, distribuiranje, dajanje v najem in priobčitev javnosti samega izvirnega avtorskega dela, in sicer pod pogojem, da navedejo avtorja in da ne gre za komercialno uporabo; dovoljujem objavo svojih osebnih podatkov, ki so navedeni v zaključnem delu in tej izjavi, skupaj z objavo zaključnega dela;</s>
<s>Podpisan-i/-a študent/-ka Brigita Burušić izjavljam, da je tiskana oblika zaključnega dela istovetna elektronski obliki zaključnega dela, ki sem jo oddal/-a za objavo v DKUM.</s>
<s>Zahvaljujem svojoj mentorici doc. dr. Barbari Pavlakovič i su-mentorici Mateji Bašić, direktorici Turističke zajednice Općine Murter-Kornati na nesebičnom zalaganju i vremenu koje su uložile kako bi svojim stručnim i znanstvenim savjetima pridonijele izradi ovog rada.</s>
<s>Najveće hvala mojoj obitelji, roditeljima i bratu koji su me kroz ovo vrijeme nesebično podržavali i bili podrška u ostvarivanju mojih ciljeva.</s><s>Uz obitelj, hvala svim prijateljima koji su na poseban način pridonijeli uspjehu u izradi ovog rada i ostvarivanju svih zacrtanih ciljeva.</s><s>Bez njih, sve postignuto ne bi bilo moguće.</s><s>Posebno hvala i svim prijateljima koji su bili uz mene kroz ovo životno razdoblje i sa mnom proživljavali sve trenutke.</s>
<s>Percipirana vrijednost destinacije, vrijednost je koja je sastavni dio procesa kupnje i utječe na ponašanje potrošača prilikom kupnje određenog proizvoda ili usluga.</s><s>Percipirana vrijednost kao takva sastavni je dio marketinške kampanje kojom postaje dio destinacijskog menadžmenta iz kojeg proizlazi.</s><s>Percipirana vrijednost je odnos uloženih troškova i dobivenih vrijednosti.</s><s>S obzirom na to da na nju utječe velika količina faktora i ovisi o fazi u kojoj se nalazi kupac, subjektivna je.</s><s>U ovom diplomskom radu opredijeljeni su pojmovi destinacijskog menadžmenta, marketinga i percipirane vrijednosti.</s><s>Izvedeno je istraživanje na temu percipirane vrijednosti destinacije Općina Murter-Kornati i ispostavljeno je kako je percipirana vrijednost destinacije različita od realne doživljene vrijednosti destinacije i kako se percipirana vrijednost razlikuje u odnosu na to gleda li se iz kuta potencijalnog turista ili turista koji je već boravio u destinaciji.</s><s>Menadžment destinacije ima manju percipiranu vrijednost o destinaciji u odnosu na potencijalnog turista, dok za potencijalnog turista destinacija ima manju percipiranu vrijednost prije posjeta u odnosu na vrijednost koju ima prema turistima nakon posjeta.</s>
<s>Turist je prostovoljni, začasni potnik, ki potuje in pričakuje, da bo zadovoljen s kupljenim turističnim produktom ali storitvijo.</s><s>Med postopkom nakupa je eden od elementov, ki nanj vplivajo, zaznana vrednost.</s><s>Zaznana vrednost je subjektivni element procesa nakupa izdelka ali storitve, ker nanj vplivajo subjektivni vidiki strankinega življenja.</s><s>Zaznana vrednost je ocena koristi med vloženimi v nakupni proces in pridobljenim po nakupu izdelka.</s><s>Vsaka vrednost je subjektivna in je odvisna od odnosa in življenjskega standarda kupca, ki kupi izdelek ali storitev.</s><s>Med postopkom nakupa potrošnik vlaga svoj čas, denar, trud in glede na določeno podobo izdelka doživi določeno vrednost.</s><s>Ker so turistični potrošniki heterogena skupina, turistični produkt ali storitev temelji na kombinacijah različnih možnosti, da bi izpolnili čim več želja in pričakovanj strank.</s><s>Dejavniki, ki vplivajo na vedenje potrošnikov ter njihove želje in pričakovanja v postopku nakupa turističnega produkta ali storitve so: kulturni, družbeni in osebni dejavniki.</s><s>V marketinškem smislu so zelo pomembni osebni dejavniki, kot so starost in stopnja življenjskega cikla potrošnika, osebnost in samopodoba.</s><s>Sem tega štejemo tudi življenjski slog in sistem vrednot.</s><s>Na tej podlagi je lažje predstaviti izdelek in pritegniti željeno ciljno skupino.</s><s>Raziskave vedenja potrošnikov vključujejo različna področja, vendar je postopek odločanja eden najpomembnejših.</s><s>Zaznana vrednost je pomemben del postopka odločanja in nakupa izdelkov ali storitev in kot taka lahko v veliki meri pomaga pri trženju izdelkov in obilokovanju blagovnih znamkah samega izdelka.</s><s>Na zaznano vrednost vpliva zaznano tveganje, na podlagi katerega stranka razmišlja o spremembi, prodaji in izogibanju nakupu.</s><s>Da bi se temu izognili, je pomembno spremljati želje in potrebe kupcev ter njihova pričakovanja.</s><s>To je razlog za raziskavo, opravljeno v tej diplomski nalogi.</s>
<s>Raziskava je bila izvedena na primeru Občine Murter-Kornati kot turističnega produkta.</s><s>Destinacija se nahaja na otoku Murter in pokriva velik del Narodnega parka Kornati.</s><s>Občina Murter-Kornati je upravna enota v Šibeniško-kninski županiji.</s><s>Je pravna oseba, ki predstavlja zgodovinsko, naravno, gospodarsko, mestno in družbeno enoto, ki opravlja naloge lokalnega pomena in neposredno izpolnjuje potrebe državljanov.</s><s>Občina ima 2067 prebivalcev.</s><s>Ustanovljena je bila leta 2000 in od takrat deluje samostojno kot enota lokalne samouprave.</s><s>Destinacija, ki je bila nekoč ribiško naselje, se danes vse bolj usmerja v turizem.</s><s>Ribiška tradicija je stabilna in je danes del ponudbe te destinacije.</s><s>Na destinaciji je prisotno kmetijstvo, večinoma za zasebne namene, pa tudi za turistične namene.</s><s>Destinacija je bogata s plažami, od katerih so nekatere namenjene nudistom.</s><s>Občina Murter-Kornati se lahko šteje med najpomembnejše centre navtičnega turizma zaradi treh marin, od katerih je ena v Murterju, dve pa se nahajata na Kornatih.</s><s>Zaradi bližine kopnega, s katerim je Murter neposredno povezan, in zaradi svoje specifične lege, Murterja ni mogoče obravnavati kot izključno otoško okolje.</s><s>Most morskega prehoda in, sodobna cestna povezava sta, pogojevala hitro širitev in napredek kraja na otoku, vključno s celotno občino Murter-Kornati.</s><s>Eden od ključnih dejavnikov relativno zgodnjega razvoja turizma na otoku je povezava otoka s kopnim in s tem lažji prometni dostop.</s>
<s>Namen te naloge je bil poudariti segmente izdelkov, ki vplivajo na zaznano vrednost turistov, in izvedeti, kako določeni segmenti in zaznana vrednost vplivajo na nakup izdelkov.</s><s>Prav tako smo želeli videti, kako ponudba vpliva na vedenje potencialnih kupcev in tudi, kako so kupci, ki so že iskusili ponudbo, zadovoljni s turističnim izdelkom.</s><s>Cilji te naloge so bili opredeliti in temeljito raziskati zaznano vrednost, predstaviti destinacijo Murter-Kornati in analizirati upravljanje destinacij.</s><s>Po tem je bil cilj izvesti kvantitativne raziskave z anketnimi vprašalniki, da bi dobili sliko zaznane vrednosti obravnavane destinacije in da bi lahko izvedli analizo.</s><s>Poleg zastavljenih ciljev smo določili štiri hipoteze.</s><s>Hipoteza 1 se glasi: »Resnična doživeta vrednost destinacije ni enaka zaznani vrednosti.« Z njo smo želeli ugotoviti, ali obstajajo razlike med obema vrednostima ali so enake.</s><s>Obe vrednosti sta subjektivni in jih kupec izdelka ali storitve zaznava.</s><s>Hipoteza 2 se glasi: »Upravljalec destinacije ima drugačno zaznano vrednost glede destinacije v primerjavi s potencialnim turistom.« Z njo smo želeli ugotoviti kakšno je dojemanje destinacije kot proizvoda s strani upravljalca destinacije in kakšna je podoba destinacije, ki jo ustvari za potencialnega turista in turista, ki biva v destinaciji.</s><s>Hipoteza 3 pravi: »Destinacijski menedžment ima drugačno zaznano vrednost glede destinacije v primerjavi s turistom, ki je ostal v destinaciji.« Z njo smo želeli ugotoviti razlike v zaznani vrednosti med menedžmentom destinacije in turistom, ki je že bival v destinaciji.</s><s>Zadnja je hipoteza 4: »Zaznana vrednost destinacije je večja pred bivanjem v destinaciji.« Z njo smo želeli ugotoviti, ali se zaznana vrednost destinacije pri potencialnih turistih razlikuje od zaznane vrednosti turistov, ki so že bivali v destinaciji.</s><s>Cilj destinacijskega menedžmenta s svojimi upravljavskimi funkcijami je zagotoviti konkurenčno sposobnost posameznega turističnega kraja.</s><s>Da bi bil čim boljši, je pomembno, da se prepletajo javni in zasebni interesi, ki imajo skupni cilj, in sicer krepitev in promocija destinacije na konkurenčnem trgu.</s><s>Pomembno je tudi, da z upravljanjem razvija in usklajuje strategije destinacij za razvoj turizma in razvoj same destinacije.</s><s>Ena od glavnih funkcij upravljanja destinacij je trženje destinacij.</s><s>Obstaja, da bi izdelek približali strankam in jim zagotovili večjo vrednost.</s><s>Njegov cilj je tudi vzpostaviti donosen, dolgoročen in vzajemen odnos s stranko izdelka.</s><s>Marketing strankam pokaže razlike in jih tako opozori, kakšna raznolika ponudbe obstaja in kakšna je razlika med novim in že obstoječim izdelkom.</s><s>Da bi bilo trženje uspešno, je potrebno prenesti informacije od pošiljatelja do prejemnika.</s><s>Z upravljanjem in trženjem destinacij se uporabljata tudi koncepta turistične destinacije in turističnega produkta.</s><s>Turistične destinacije pomenijo kraj, kjer se izvajajo turistične dejavnosti in kjer se uporabljajo turistični proizvodi.</s><s>To je kraj turistične porabe in pomemben kraj, ki je obiskan med potovanjem.</s><s>Razlikujemo tri vrste destinacij, kot so: motivacijska, glavna in oddaljena destinacija.</s><s>Kot že omenjeno, je turistični proizvod del turistične destinacije in se izvaja v destinaciji.</s><s>Destinacijski menedžment si prizadeva za prodajo in promocijo prek kanalov za upravljanje destinacij in je tako na voljo, vsem turistom za nakup.</s><s>Gre za produkt, ki je sestavljen iz individualnih turističnih storitev in produktov, ki jih obiskovalec uporablja med bivanjem v destinaciji.</s><s>To pomeni vse, kar se lahko ponudi na trgu in vse, kar lahko nekako zadovolji turistične želje in potrebe kupca.</s><s>Uspeh turističnega produkta je odvisen od znanja, spretnosti, prilagoditev in napovedi marketinške ekipe, ki izdelek daje na trg in ponuja kupcem.</s><s>Kot amalgam različnih elementov je turistični produkt kombinacija atraktivnih, komunikativnih in dojemljivih dejavnikov in kot tak ga zaznava in uporablja turist.</s><s>Z raziskavo smo zbrali podatke o zaznani vrednosti s strani upravitelja destinacije, zaznani vrednosti potencialnih turistov pred bivanjem v destinaciji in zaznani vrednosti turistov, ki bivajo v destinaciji.</s><s>Te podatke smo pridobili z analizo vsebine promocijskih materijalov in izvajanja anketnih vprašalnikov.</s><s>Prvi vprašalnik je bil aktiven v obdobju od analizo vsebine je bil cilj zbrati tržne elemente upravljanja destinacij, kot so letaki, plakati, brošure in njihova analiza.</s><s>Poleg tega smo analizirali objave na družbenih omrežjih in spletni strani destinacije, da bi dobili čim natančnejšo sliko.</s><s>Analiza vsebine je pokazala, da je pri predstavitvi cilja poudarek le na določenom delu segmentov, medtem ko so drugi segmenti zanemarjeni.</s><s>Rezultati so pokazali, da se pri predstavljanju destinacije osredotočajo na segmente videza, zabave in učinkovitosti, segmenti, ki jih zanemarijo, pa so kakovost storitev, družbena vrednost, zaznano tveganje ter čas in trud pri načrtovanju ciljnih obiskov.</s><s>Na podlagi pridobljenih podatkov smo ugotovili, da destinacija velja za lepo, učinkovito in zabavno, vendar ji ob promocijski predstavitvi ni mar za družbeno sprejemljivost turistov, potencialna tveganja, s katerimi se srečujejo obiskovalci, in čas, ki ga morajo obiskovalci vložiti, da bi obiskali destinacijo.</s><s>S prvim vprašalnikom smo pred prihodom na destinacijo zbrali podatke o zaznani vrednosti potencialnih turistov.</s><s>Vprašalnik je bil namenjen osebam, starejšim od osemnajst let, sestavljen pa je bil iz osemnajstih vprašanj.</s><s>Namen vprašalnika je bil pridobiti boljši vpogled v zaznano vrednost destinacije v očeh turistov, ki še niso bili v destinaciji.</s><s>Z vprašalnikom smo izvedeli, da so za anketirance informacije o destinaciji lahko dostopne, da je infrastruktura zadovoljiva in da je gastronomija raznolika in kakovostna.</s><s>Prav tako anketiranci menijo, da je turistična storitev visoke kakovosti in da destinacija ponuja dovolj zabave.</s><s>Anketiranci se ne strinjajo s trditvijo, da je raziskovani kraj drag, in menijo, da bodo cene sprejemljive.</s><s>Prav tako verjamejo, da je destinacija varna in da bodo, če gredo na destinacijo, prejeli zadostno vrednost za vloženi denar.</s><s>Glede na pridobljene rezultate je bilo sklenjeno, da potencialni turisti destinacijo obravnavajo kot lahko dostopen proizvod, ki ne bo povzročil visokih stroškov in bo zagotovil ustrezno razmerje med kakovostjo in ceno.</s><s>Drugi vprašalnik je bil namenjen turistom, ki so bivali v destinaciji, cilj pa je bil zbrati podatke o zaznani vrednosti po bivanju.</s><s>Vprašalnik je bil namenjen osebam, starejšim od osemnajst let, sestavljen pa je bil iz osemnajstih vprašanj.</s><s>S trditvami smo ugotovili, da je največje število anketirancev v destinaciji preživelo od 9 do 13 dni in da je večina od njih potovala z družino ali prijatelji.</s><s>Anketiranci na destinaciji pravijo, da so informacije lahko dostopne in da so zadovoljni z infrastrukturo.</s><s>Strinjajo se, da je gastronomija kakovostna in raznolika ter da je turistična storitev kvalitetna.</s><s>Manjšina meni, da jim je njihovo bivanje povzročilo visoke stroške (40 %).</s><s>Pridobljeni rezultati kažejo, da turisti po bivanju v destinaciji vidijo destinacijo kot varno ter kot destinacijo, kjer so bili družbeno sprejeti s strani gostiteljev in drugih turistov.</s><s>Menijo, da je destinacija čista, urejena in ponuja raznoliko gastronomijo.</s>
<s>Iz raziskave lahko vidimo, da se mnenja treh analiziranih skupin razlikujejo in kako se zaznana vrednost razlikuje glede na skupino.</s><s>Od štirih hipotez sklepamo, da se Hipoteza 1, Hipoteza 2 in Hipoteza 3 ujemata z rezultati študije, medtem ko s Hipotezo 4 to ni tako.</s><s>Z rezultati, pridobljenimi v vsaki skupini, so jasno vidni elementi, ki so zanemarjeni pri predstavitvi destinacij.</s><s>Prav tako pa tudi elementi, ki jim potencialni in obstoječi turisti in turisti posvečajo ali ne posvečajo pozornosti.</s><s>Pri upravljalcu destinaciji so, to elementi ki so povezani s časom in naporom, porabljenim za organizacijo potovanj, in elementi, povezani z družbenim sprejemanjem turistov v destinaciji.</s><s>Če bodo ti elementi v prihodnje upoštevani in jim bodo dali malo več prostora, menimo, da bi destinacija lahko pridobila več obiskovalcev.</s><s>V drugem vprašalniku pred prihodom na destinacijo so bili vidni nekateri drugi zanemarjeni elementi.</s><s>To so elementi stroškov v destinaciji, nastanitev v turističnem kraju in infrastruktura v turističnem kraju.</s><s>Verjamemo, da če destinacija bolje predstavi te elemente, lahko pozitivno vpliva na potencialne turiste in privabi več turistov.</s><s>Tretja raziskava je pokazala, da obiskovalci po bivanju v destinaciji zaznajo šibkejšo vrednost elementov, povezanih z informacijami o destinaciji, stroški destinacije in nastanitvijo.</s><s>Menimo, da če bi destinacija delala na teh elementih, bi to povečalo zadovoljstvo turistov in potencialno oblikovalo redne in srečnejše turiste.</s>
<s>Kao uvod u ovaj diplomski rad predstaviti ćemo opis problema kojim smo se bavili i sadržaj diplomskog rada.</s><s>Upoznajemo se sa namjerama i ciljevima diplomskog rada kao smjernicama pisanja.</s><s>Postavljene su četiri hipoteze koje ćemo na kraju usporediti prema dobivenim rezultatima provedenog istraživanja.</s><s>Za istraživanje također postavljamo pretpostavke i ograničenja koja smo očekivali kod izvođenja istraživanja.</s><s>Na kraju uvoda opisujemo i nabrajamo metode koje su korištene u teorijskom i istraživačkom dijelu 1.1 Opis problema</s>
<s>Turist i turizam kao pojmovi, jako su dobro poznati i često korišteni u našem jeziku.</s><s>Iako se pojmovi kao takvi koriste već preko dvjesto godina, do danas znanstvenici nisu došli do općeprihvaćenih definicija.</s><s>Prema definiciji koju nam daje The World Tourism Organization, turist je osoba koja putuje izvan svoje sredine na manje od godinu dana i čija svrha putovanja nije obavljanje neke lukrativne aktivnosti u posjećenom mjestu da je turist dobrovoljni, privremeni putnik koji putuje u očekivanju zadovoljstva koja mu mogu pružiti novosti i promjene na dugom i ne baš čestom dvosmjernom putovanju, a Smith (2001 str. 16 u Čavlek et al. 2011) opisuje turista kao osobu koja nije trenutno zauzeta poslom pa putuje da doživi promjenu.</s><s>Kod definiranja turizma, morali bi se, s jedne strane, obuhvatiti svi, konstruktivni elementi turizma kao društvene i ekonomske pojave i svi uzroci, svrhe i funkcije turizma.</s><s>S druge strane, bilo bi potrebno obuhvatiti i sve pojavne oblike turizma i one karakteristike po kojima se turizam bitno i generički razlikuje od svih ostalih sličnih društveno-ekonomskih pojava.</s><s>Definicija koju su osmislili Kunziker i Krapf 1942. godine jedna je od najstarijih, a ona glasi »Turizam je skup odnosa i pojava koje proizlaze iz putovanja i boravka posjetilaca nekog mjesta ako se tim boravkom ne zasniva stalno prebivalište i ako s takvim boravkom nije povezana nikakva njihova privredna djelatnost.« (Marković 1970, str. 10 u Čavlek et al. 2011).</s><s>Ta definicija dugo je bila općeprihvaćena definicija, a i danas se često upotrebljava, no upozorava se da turizam nije isključivo gospodarska aktivnost.</s><s>Turizam treba shvatiti kao aktivnost pomoću koje čovjek ostvaruje i unaprjeđuje ljudske osobine, osobine čovječnosti i humanosti, bilo u pogledima i spoznajama pojedinca ili u njihovu odnosu prema svijetu i prirodi (Alfier, Usko vezan uz turizam, tu je i marketing.</s><s>Marketing u turizmu često zahtjeva nešto drugačiji pristup nego što je to uobičajeno.</s><s>Često je taj pristup vezan uz plasman turističkog proizvoda destinacije (Meffert, Burmann i Kirchgeorg, 2015).</s><s>Meffert et. al. (2015) govore kako je jedan od važnijih zadataka marketinga u turizmu stvoriti strategiju koja će uz kvalitetnu primjenu doseći postavljeni cilj.</s><s>Navode kako se u turizmu marketing primjenjuje na razini prostornih cjelina i kao marketing poduzeća koja na turističkom tržištu žele ostvariti dobit.</s><s>Ponašanje potrošača uvelike utječe na kupnju koju marketing potakne Ponašanje kupca jedan je od važnijih segmenata pri kupnji proizvoda, ali i prije same kupnje.</s><s>Ponašanje kupca bitno je kako bi se što bolje shvatio koncept percipirane vrijednosti proizvoda.</s><s>Koncept percipirane vrijednosti pokazao se iznimno teškim za definiranje i mjerenje (Woodruff, 1997; Zeithaml, 1988).</s><s>Moliner, Sánchez i Rodríguez (2007) objašnjavaju kako se s jedne strane percipirana vrijednost shvaća kao konstrukcija koju su konfigurirala dva dijela, jedan od koristi koje je korisnik primio (gospodarska, društvena i međusobni odnos) i drugi od žrtvovanja (cijena, vrijeme, trud, rizik i praktičnost).</s><s>Woodruff (1997) pak definira percipiranu vrijednost kao percepciju potrošača o procjeni atributa proizvoda, performansama tih atributa i posljedicama koje proizlaze iz upotrebe odnosno korištenja proizvoda.</s><s>Također, prati se olakšava li ili blokira proizvod tim atributima postizanje ciljeva korisnika te ispunjava li svrhu upotrebe.</s><s>Percipirana vrijednost korisnika uključuje odstupanje između uloženog novca i primljene vrijednosti.</s><s>Također, Woodruff (1997) zaključuje da, ako ne uključimo percipiranu vrijednost kupca u mjerenje zadovoljstva kupca, isto ne vrijedi jer očekivanja kupca nisu zaista ispunjena.</s><s>To znači da, ako nije uračunata percipirana vrijednost, to nije zaista prava vrijednost proizvoda, a ponuda prave vrijednosti iznimno je bitna kako bi pridobili kupca i stvorili konkurentsku prednost u odnosu na ostale.</s><s>Slično kao Woodruff, Zeithaml (1988) kaže da je percipirana vrijednost ukupna procjena koristi koju potrošač dobiva od proizvoda na temelju njegove percepcije o tome što je zaprimio od proizvoda u odnosu na to što je dao za proizvod.</s><s>Vrijednost za primljeni dio proizvoda varira od potrošača do potrošača zbog različitih percepcija i želja.</s><s>Na primjer, neki žele volumen, neki visoku kvalitetu, a neki neku drugu praktičnost.</s><s>Varira i dio koji potrošač daje u zamjenu za proizvod u smislu da su, ovisno o percepciji neki zabrinuti za novčani dio dok neki uračunaju i vrijeme i utrošeni napor.</s><s>U ovom slučaju percipirana vrijednost je kompromis između onoga što je kupac dao za proizvod i onoga što je primio kao finalni proizvod.</s>
<s>Kroz ovaj diplomski rad proveli smo istraživanje na temu percipirane vrijednosti destinacije.</s><s>Destinacija kojom smo se bavili je Općina Murter-Kornati koja se nalazi na otoku Murteru i prostire se dijelom na Nacionalni park Kornati.</s><s>Kroz ovaj diplomski rad željeli smo istraživanjem skupiti podatke o tome koja je razlika i postoji li uopće razlika između percipirane vrijednosti i stvarne vrijednosti destinacije, te postoji li razlika između percipirane vrijednosti destinacije od strane menadžmenta destinacije i od strane turista.</s><s>Podatci koje smo prikupili kroz istraživanje mogu također biti korisni pri daljnjem radu destinacijskog menadžmenta u odabranoj destinaciji i mogu samom vodstvu destinacije pokazati koji su to segmenti na koje se ubuduće treba fokusirati te koja je razlika između percipirane vrijednosti i stvarne vrijednosti destinacije.</s><s>Postoji šansa da ovo istraživanje bude od pomoći u budućnosti kako bi se stvarna vrijednost približila percipiranoj vrijednosti.</s><s>Kroz napravljene analize i istraživanja o percipiranoj vrijednosti destinacije zaključili smo da destinacija ima drugačiji pogled na svoju percipiranu vrijednost u odnosu na potrošače, odnosno turiste.</s><s>Destinacija o sebi ima određenu sliku i u segmentima, a ta slika razlikuje se od slike potrošača, turista prema destinacije, odnosno proizvodu.</s><s>Zaključili smo, također, kako se percipirana vrijednost destinacije od strane menadžmenta destinacije i percipirana vrijednost destinacije od strane potrošača ne uspoređuju te smo na temelju toga došli do našeg problema.</s><s>Problem kojim se bavimo u ovome diplomskom radu jest potencijalni nesrazmjer između dvaju mišljenja, dvaju doživljaja, dvaju prikaza destinacije.</s><s>Zaključili smo kako bismo usporedbom više pogleda na proizvod dobili bolju sliku o proizvodu i na taj način isti mogli poboljšati u segmentima u kojima je potrebno.</s><s>Marketing destinacije i promocija iste uvelike ovise o destinacijskom menadžmentu.</s><s>Gledajući kroz godine rada, destinacija, odnosno destinacijski menadžment nije napravio nikakvo istraživanje na temu percepcije destinacije kod turista ili percipirane vrijednosti destinacije općenito.</s><s>To je jedan od glavnih razloga za istraživanje u ovome diplomskom radu.</s><s>Ovom radu cilj je bio napraviti istraživanje kroz koje će destinacija moći vidjeti kako izgleda u očima turista i kakva je percipirana vrijednost destinacije u očima turista.</s><s>Istraživanjem smo željeli pokazati razlike između percipirane vrijednosti prije dolaska u destinaciju i nakon završetka boravka.</s><s>Također, željeli smo istražiti razlikuje li se percipirana vrijednost destinacije u očima turista od percipirane vrijednosti koju destinacija ima o sebi.</s><s>S obzirom na to da takva istraživanja nisu provedena, ovo istraživanje bi u budućnosti mogla biti podloga za destinacijski menadžment da vidi kako i na koji način turisti razmišljaju i jesu li zadovoljni.</s><s>1.2 Namjera i ciljevi</s>
<s>Namjera je diplomskog rada ustanoviti je li percipirana vrijednost destinacije Općine Murter-Kornati jednaka stvarnoj vrijednosti destinacije u očima turista.</s><s>Percipirana vrijednost u očima kupca ovisi o velikoj količini subjektivnih faktora.</s><s>Ovim radom željeli smo istražiti turističko ponašanje posjetitelja Općine Murter-Kornati (na temelju čega turisti izabiru destinaciju, što očekuju od destinacije i jesu li zadovoljni onime što su dobili u zamjenu za novac koji su dali).</s><s>Namjera je bila napraviti istraživanje koje će pokazati koji su to razlozi po kojima kupac odabire proizvod i što ga najviše odbija od kupnje proizvoda.</s><s>Ovim istraživanjem željeli smo dobiti informacije kojima će se potencijalno moći poboljšati određeni segmenti destinacijskog managementa Općine Murter-Kornati.</s>
<s>• Opisati povezanost percipirane vrijednosti i destinacije Murter-Kornati. • Istražiti i predstaviti percipiranu vrijednost i što ona sadrži. • Predstaviti Općinu Murter-Kornati kao destinaciju. • Analizirati destinacijski menadžment destinacije Murter-Kornati. • Provesti kvantitativno istraživanje kroz anketne upitnike u svrhu otkrivanja slike percipirane vrijednosti predstavljene destinacije. • Utvrditi percipiranu vrijednost ispitanika prije dolaska u destinaciju. • Utvrditi percipiranu vrijednost destinacije iz pozicije menadžmenta destinacije.</s>
<s>• Utvrditi percipiranu vrijednost ispitanika nakon boravka u destinaciji. • Predstaviti, usporediti i analizirati dobivene rezultate anketnih upitnika.</s><s>Diplomski rad namijenjen je svima koji u nekom dijelu sudjeluju u turističkoj ponudi Općine Murter-Kornati.</s><s>S obzirom na temu istraživanja, rezultati bi uvelike mogli pomoći u daljnjem stvaranju ponude i pokazati koji su segmenti ponude ti na koje se treba potencijalno prebaciti fokus.</s>
<s>Realna doživljena vrijednost destinacije nije jednaka percipiranoj vrijednosti.</s><s>Ovom hipotezom želimo utvrditi da percipirana vrijednost destinacije i realna doživljena vrijednost destinacije nisu jednake.</s><s>Obje vrijednosti su u ovom slučaju subjektivne i percipira ih turist, odnosno, budući turist.</s>
<s>Menadžment destinacije stvara sliku o destinaciji.</s><s>Ovom hipotezom želimo utvrditi da slika koju stvara destinacija nije jednaka slici koju stvori turist, već je percipirana vrijednost destinacije veća u očima same destinacije.</s>
<s>Kao i kod prethodne hipoteze ovom želimo utvrditi da je percipirana vrijednost destinacije veća u očima destinacije u odnosu na turista koji je boravio u destinaciji.</s>
<s>Percipirana vrijednost destinacije je veća prije samog boravka u destinaciji.</s><s>Ovom hipotezom želimo utvrditi da je percipirana vrijednost destinacije veća prije samog dolaska turista u destinaciju i da se ona smanjuje nakon boravka u samoj destinaciji.</s>
<s>Pretpostavljamo da ćemo uspjeti pronaći sve potrebne informacije o tome kako destinacija doživljava sebe i da ćemo uspjeti prikupiti dovoljan broj ispitanika za kvalitetno analiziranje podataka.</s><s>Mišljenja smo da će i destinacija i turisti biti voljni sudjelovati i surađivati na ovom istraživanju kako bismo prikupili primarne podatke koji su ključni za pisanje ovog rada.</s>
<s>Tijekom izrade ovog diplomskog rada i istraživanja postojala su određena ograničenja na koja smo mogli naići.</s><s>Istraživanje smo proveli u dva navrata: 1. predsezona, generalna slika turista o destinaciji prije samog dolaska u destinaciju 2. u sezoni, istraživanje na kraju boravka turista u destinaciji.</s><s>U oba slučaja anketiranja postoje određena ograničenja.</s><s>Kod prvog anketiranja postoji mogućnost da sâmi upitnik ne dostigne željeni broj ispitanika s obzirom na to da je ograničen na punoljetne ispitanike i u online formatu.</s><s>Drugi upitnik su ispitanici ispunjavali nakon boravka u destinaciji i njegovo ograničenje je bilo u tome što je postojala mogućnost da ispitanici neće biti voljni ispunjavati upitnik prilikom odlaska iz destinacije.</s><s>Jedno od ograničenja bila je i različita struktura ispitanika u oba upitnika.</s><s>Postojala je mogućnost da su ispitanici različitih dobnih skupina, u različitim životnim okolnostima, u različitim socijalnim položajima i to su sve stvari koje na uzorcima čine razliku.</s><s>Ograničenje je bila i činjenica da slika destinacije prije i poslije, s obzirom na to da je dolazila iz različitih izvora nije precizna i bila su moguća variranja u analizi.</s><s>Različitost uzorka mogla je utjecati na rezultat istraživanja jer drugačije životne okolnosti ispitanika stvaraju različita mišljenja.</s><s>Kod analize dobivenih rezultata ograničenje je nekorištenje programa za statističku usporedbu i prema tome ne možemo znati jesu li dobiveni podatci statistički značajni.</s><s>Prema tom ograničenju, zaključci o hipotezama prilagođeni su dobivenim rezultatima.</s>
<s>U ovom diplomskom radu bile su korištene različite metode rada.</s><s>Kroz cijeli diplomski rad upotrebljavali smo primarne i sekundarne izvore.</s><s>Primarni izvori su izvori koje smo pridobili kroz vlastito istraživanje u empirijskom dijelu rada.</s><s>Sekundarni izvori su izvori koji su već postojeći, to jest izvori kao što su knjige, članci, internetske stranice, revije i slično.</s>
<s>Sekundarne izvore koristili smo kroz istraživanje teme.</s><s>Većinom smo ih koristili u prvom dijelu rada i za to koristimo metodu kompilacije, pri čemu koristimo tuđe rezultate i metodu deskripcije (opisivanja).</s><s>Za potrebe rada proučili smo strukovnu literaturu, knjige, razna istraživanja povezana s odabranom temom, razne članke i revije uz pomoć kojih smo postavili i analizirali teorijska ishodišta i samu destinaciju.</s><s>Nakon obavljene analize, predstavili smo destinaciju i objasnili problem.</s><s>Na temelju toga proveli smo istraživanje kroz koje smo dobili rezultate koji će pripomoći destinaciji i njenom destinacijskom menadžmentu.</s><s>Istraživanjem smo željeli ispostaviti ključne stavove turista koji posjećuju destinaciju i dobiti sliku o tome kakvo je njihovo mišljenje i sama slika ponude i destinacije.</s>
<s>Kvantitativna metoda istraživanja metoda je koja teži provjeri postavljenih hipoteza za određeni problem.</s><s>Koriste se stroži stilovi kategorizacije i odgovora na pitanja.</s><s>Metode koje se koriste u kvantitativnom istraživanju su visoko strukturirane kao što su upitnici, ankete i strukturirano promatranje.</s><s>Ciljevi kvalitativne metode su kvantificirati varijacije, predvidjeti uzročne veze i opisati karakteristike populacije.</s><s>Format pitanja je zatvorenog tipa.</s><s>Također, dizajn samog upitnika je stabilan od početka do kraja.</s><s>Ispitanici nemaju nikakav utjecaj na redoslijed postavljanja pitanja i sve se temelji na statistički prikazanim Uz kvantitativne, tu su i kvalitativne metode istraživanja.</s><s>Kvalitativne metode su metode kojima se nastoji istražiti fenomen.</s><s>Instrumenti koji se koriste kod ovih metoda su fleksibilniji, iterativniji stil izazivanja i kategoriziranja odgovora na pitanja.</s><s>Za istraživanje koriste polu-strukturirane metode kao što su dubinski intervjui, fokus grupe i promatranje sudionika.</s><s>Koriste se kako bi se opisale varijacije te opisali i objasnili ôdnosi.</s><s>Također se koriste kako bi se opisala individualna iskustva i grupne norme.</s><s>Pitanja su otvorenijeg tipa.</s><s>Dijelovi istraživanja su fleksibilniji.</s><s>Na primjer, kod intervjua odgovor ispitanika utječe na redoslijed postavljanih pitanja.</s><s>Dizajn istraživanja je iterativan, odnosno prikupljanje podataka i istraživačka pitanja se prilagođavaju naučenom (Mack U samom empirijskom dijelu rada koristili smo kvantitativnu metodu istraživanja, odnosno anketni upitnik.</s><s>Kvantitativno istraživanje možemo definirati kao istraživanje pomoću kojeg definiramo i bolje razumijemo sâmi problem istraživanja (Kelley-Quon, 2018).</s><s>Za istraživanje smo koristili anketne upitnike na internetu.</s><s>Kroz kvantitativnu metodu istraživanja, odnosno anketne upitnike prikupili smo izvore iz kojih smo definirali i secirali problem te otkrili jake i slabe točke destinacije.</s><s>Za naše istraživanje koristili smo Likertovu ljestvicu.</s><s>Likertova ljestvica najčešće je primjenjivana ljestvica za mjerenje stavova.</s><s>Ljestvicu je razradio Renis Likert 1932. godine.</s><s>Sastoji se od tvrdnji, najčešće između 15 i 20.</s><s>Tvrdnje izražavaju pozitivan ili negativan stav prema nekom objektu.</s><s>Svaku od tih tvrdnji najčešće prati pet mogućih odgovora kojima se izražava stupanj slaganja, odnosno ne slaganja sa izraženim stavom.</s><s>Stav ispitanika izražava se zbrajanjem bodova na temelju odgovora koje je ispitanik odabrao (Hrvatska enciklopedija, 2021).</s><s>U našem istraživanju sastavili smo tvrdnje prema parametrima iz Tablice 1. Uzorak koji smo željeli je raznovrsni uzorak, koji je detaljnije opisan u nastavku rada, kako bismo dobili podatke od svih dobnih skupina i kako bi slika destinacije i njezine percipirane vrijednosti bila što točnija, odnosno iz više različitih iskustava dobili smo jednu prosječnu percipiranu vrijednost koju smo na kraju usporedili.</s><s>Također, raznovrsni uzorak dao nam je cjelovitu sliku.</s><s>Što je raznovrsnija populacija to je raznovrsniji prosjek percipirane vrijednosti za usporedbu.</s><s>Od kvalitativnih metoda koristili smo analizu sadržaja.</s><s>Analiza sadržaja metoda je kroz koju sustavno uspoređujemo i analiziramo podatke u sirovom obliku.</s><s>Organizacija je ključna za valjanost rezultata.</s><s>Metoda se prilagođava ovisno o vrsti i količini podataka (Mack et al., 2005).</s><s>Ovom metodom cilj nam je bio prikupiti i istražiti marketinške elemente koji su nam pomogli kod sastavljanja slike o percipiranoj vrijednosti u očima destinacije.</s><s>2 DESTINACIJSKI MENADŽMENT</s>
<s>Menadžment destinacije čine osnovne funkcije upravljanja koje su ključne za kako bi se destinacija izgradila kao kompletan turistički proizvod (Šerić, Jakšić Stojanović i Peronja, 2020).</s><s>Prema Magaš et al. (2018) možemo ga definirati kao proces oblikovanja, upravljanja i razvoja turističkog sustava, javne ponude i javnih interesa u destinaciji.</s><s>Jedna od glavnih karakteristika je višedimenzionalnost koja podrazumijeva da on obuhvaća materijalni plan, funkcionalni plan i plan smisla organizacije.</s><s>Sastoji se od tri razine:</s>
<s>• Strateška – osiguranje konkurentnosti turističke destinacije, profilacija na tržištu, razvoj važnih i dominantnih sposobnosti i dugoročno postizanje uspješnih rezultata</s>
<s>• Operativna – kratkoročno, operativno planiranje, utvrđivanje kratkoročnih ciljeva, mjera i sredstava za realizaciju Jedan od glavnih ciljeva destinacijskog menadžmenta je dugoročno osiguranje konkurentne sposobnosti destinacije.</s><s>Destinacija predstavlja sustav čiji podsustavi pomoću raznih oblika strateškog upravljanja i planiranja djeluju na postizanje zajedničkih ciljeva (Magaš et al. 2018).</s><s>Magaš (2008) smatra kako menadžment destinacije proizlazi iz ispreplitanja javnih i privatnih interesa koji imaju zajednički cilj, a to je jačanje i promicanje turizma u destinaciji.</s><s>Kaže i kako menadžment destinacije okuplja više sudionika od samo privatnog i javnog sektora, u njega je uključena cijela zajednica i državne agencije što na kraju rezultira realizacijom zajedničkih ciljeva destinacije.</s>
<s>Fyall i Garrod (2019) kažu kako su integrirani i holistički oblici upravljanja destinacijom put prema naprijed.</s><s>Tim oblicima dobivamo održivost konkurentnosti destinacije i maksimiziramo turističko iskustvo.</s><s>Uz te pristupe, nezaobilazni čimbenici su i eksponencijalni rast tehnologije i potreba za razmjenom znanja.</s><s>Autori također navode kako destinacijski menadžment da bi uspješno vodio destinaciju, mora u isti uključiti sve sudionike, što uključuje i turiste i stanovnike zajednice kako dobrobit i kvaliteta života ne bi bili ugroženi ni u kojem smislu.</s><s>Treba ih uključiti u što više rasprava koje se bave urbanističkim planiranjem, ekonomskom nejednakošću, prijevozom i prisutnostima nove tehnologije.</s>
<s>Čorak (2008) kao zadaće destinacijskog menadžmenta navodi razvijanje i usklađivanje strategije destinacije u cilju razvoja turizma destinacije.</s><s>Navodi kako destinacijski menadžment sudjeluje u promjenama koje se događaju na ekološkom, gospodarskom i društvenom području te ih na neki način osigurava.</s><s>Čorak (2008) smatra kako menadžment destinacije koordinira dijelovima ponude i kako je on dužan nadzirati i uključivati nove trendove u tržište kako bi se ono moglo širiti.</s><s>Također, smatra kako je zadaća menadžmenta destinacije zbližiti dionike destinacije i uključiti ih u zajedničku interakciju i suradnju.</s><s>Jedna od zadaća destinacijskog menadžmenta je i ulaganje u marketing destinacije.</s><s>Suradnja između marketinga i menadžmenta destinacije, a putem raznih kanala distribucije, upoznaje turističko tržište i potencijalne posjetitelje s aktivnostima koje očekuju prilikom dolaska i daje im sliku o konkurentskoj prednosti destinacije (Čorak, 2008).</s><s>S obzirom na važnost marketinga kao dijela destinacijskog menadžmenta u sljedećem poglavlju fokusiramo se na marketing destinacije odnosno proizvoda.</s>
<s>Rad destinacijskog menadžmenta vežemo uz velik broj funkcija.</s><s>Jedna od glavnih funkcija je marketing destinacije.</s><s>Marketing postoji kako bi se kupcima osigurala veća vrijednost te kako bi se izgradio profitabilni, dugoročni i uzajamni odnos sa kupcem.</s><s>U odnosu kupca i prodavača, odnosno ponude i potražnje, vrijednost je temeljna stavka (Lemon, Rust i Zeithaml, 2001).</s><s>Moliner et al. (2007) objašnjavaju da ako proizvodi ili usluge koje se nude ne odgovaraju potrebama i željama kupca, marketinška strategija koja je primijenjena nije ispravna.</s><s>Percipirana vrijednost proizvoda može smanjiti nesigurnost i pomoći u izgradnji povjerenja, te dovesti do spremnosti na dugoročnu suradnju (Kim, Lee i Yoo, 2006).</s><s>Dugoročna suradnja ostvarena je pružanjem veće vrijednosti, a rezultat toga je lojalnost kupca (Zeithmal, Bitner, 1996).</s><s>Važnost koristi i troškova razlikuje se između pojedinaca zbog njihovih različitih osobnih karakteristika i vrijednosnog sustava.</s><s>Zbog toga je ravnoteža vrijednosti kod kupaca zajednički interes i prodavača i potrošača (Huber, Herrmann i Morgan, 2001).</s><s>Godin (2021) navodi kako za njega marketing označava promjenu, pomak na bolje.</s><s>On marketing označava kao sposobnost da se uvedu promijene.</s><s>Za marketing kaže da ne samo da stvara kulturu, pripadnost i status, on također potencijalnim kupcima daje opcije koje su bolje u odnosu na trenutnu ponudu.</s><s>Godin (2021) za marketing navodi kako on nije samo i isključivo prodaja već je dio stvaranja poslovnog napretka i dizanja proizvoda na viši nivo.</s><s>Kaže kako je marketing sastavni dio procesa realizacije ideje i on je taj koji omogućuje promijene.</s><s>Utjecaj marketinga vidljiv je na samom kraju procesa i tek tada uočavamo njegovu važnost.</s><s>Marketing je dio rješavanja problema i procesa kroz koji ih rješavamo (Godin, 2021).</s><s>Godin (2021) nam također objašnjava kako je lakše napraviti proizvode i usluge prema željenoj skupini nego pronaći željenu skupinu za svoje proizvode i usluge.</s><s>Govori nam kako marketing koji se bazira na prevarama, pritisku i pretjerivanju zapravo trijumfira na sebičnosti i uvijek može bolje od tog.</s><s>Govori nam, također, kako je fokus u marketingu izuzetno bitan.</s><s>Ukoliko se fokusiramo na krive stvari, utoliko je ishod potpuno drugačiji.</s><s>Ukoliko je fokus na marketingu, utoliko je fokus na projektu i ne razmišlja se o korisnicima, no ako je fokus na korisnicima, marketing je kvalitetniji i veća je mogućnost promijene kulture i mišljenja klijenata odnosno korisnika.</s><s>Kako bi se postigli određeni ciljevi u marketingu potrebno je prenijeti informacije od pošiljatelja do primatelja.</s><s>U tom procesu važna je odgovarajuća marketinška komunikacija (Kesić, 2006).</s><s>Prilikom odabira destinacije u koju putuju na potrošače utječe reputacija destinacije, komparativna prednost, kvaliteta života u destinaciji i životnih standarda te potencijal da privuku i zadrže potencijalne turiste (Vuković, Hunjet i Kozina, 2019).</s><s>Demonja i Gredičak (2014) navode da je marketing u turizmu proces upravljanja koji stvaranjem i razmjenama proizvoda i vrijednosti daje kupcima ono što žele.</s><s>Navode kako su motivi kretanja turista raznoliki, na što utječu različite preferencije turističke potražnje.</s><s>S obzirom na to da turistički proizvod nije uobičajen fizički proizvod i da je turizam uslužna djelatnost, marketing u turizmu se bitno razlikuje u odnosu na marketing u drugim djelatnostima (Senečić i Vukonić, 1997).</s><s>Senečić i Vukonić (1997) ukazuju nam da kod marketinga u turizmu fokus trebamo staviti na odnose koji vladaju na tržištu turizma, na specifičnost proizvoda i dobara koji se nude u turizmu i na specifičnost potrošača i potrošačkog ponašanja u turizmu.</s><s>Kao što je već navedeno, turistički proizvod zaseban je proizvod na tržištu i kao takav zahtjeva drugačiji pristup.</s><s>2.2 Turistička destinacija i turistički proizvod Turistička destinacija pojam je koji se u turističkoj teoriji i praksi pojavio prije tridesetak godina.</s><s>Sâm pojam turističke destinacije nastao je iz pojmova turistička regija, turističko odredište, turističko mjesto i slično.</s><s>Definicija nam kaže da je turistička destinacija geografski prostor koji se razlikuje od mjesta stalnog boravka turista, a u kojem se provodi turistička aktivnost i konzumiraju turistički proizvodi, to jest ona je lokacija turističke potrošnje (Čavlek et al., 2011).</s><s>UNWTO je turističku destinaciju definirao kao značajno mjesto koje se posjećuje tijekom putovanja, te razlikuje tri vrste destinacija: udaljenu, glavnu i motivirajuću destinaciju (Čavlek et al. 2011.).</s><s>Kotler, Keller i Martinović (2014) govore nam kako je kroz destinacijski menadžment i sve njegove segmente jedan od najvećih ciljeva promovirati i na kraju prodati određeni sadržaj ili uslugu, odnosno turistički proizvod.</s><s>Turistički proizvod ili usluga nešto je što kupuje svaki turist.</s><s>Kotler, Keller i Martinović (2014) kažu nam za turistički proizvod da je on sklop pojedinačnih turističkih proizvoda i usluga koje posjetitelj koristi za vrijeme svog putovanja.</s><s>Kada gledamo turistički proizvod, on ne izgleda isto iz svih perspektiva.</s><s>Ono što vidimo ovisi o tome gledamo li ga iz perspektive turista, turističke destinacije ili poduzetnika u turizmu.</s><s>U ovome radu, pojam turističkog proizvoda odnosi se na turističku destinaciju.</s><s>Izborom željene turističke destinacije, turist zapravo kupuje proizvod koji zadovoljava njegove želje i potrebe.</s><s>Proces kupnje, složen je proces koji se razlikuje od osobe do osobe, no postoje određeni koraci koje svaki turist prolazi prilikom procesa kupnje, odnosno odabira destinacije.</s><s>S druge strane, uspjeh nekog turističkog proizvoda ovisi o znanju, predviđanjima, prilagodbi te istraživanju ponuđača i marketinških stručnjaka koji taj proizvod stavljaju na tržište.</s><s>Kako bi proizvod bio uspješan, važno je uložiti određene napore u istraživanja o ponašanju turista prilikom potrošnje, njihovim preferencijama, očekivanjima, troškovima i brojnim drugim čimbenicima koji utječu na sâm proces kupnje i samim time na uspjeh određenog proizvoda.</s>
<s>Kada se pojavi pojam proizvoda, mnogi odmah pomisle na nešto opipljivo, no proizvod podrazumijeva sve što se može ponuditi na tržištu kako bi se zadovoljile želje i potrebe kupaca.</s><s>To uključuje ponudu dobara, usluga, iskustava, događaja, osoba, mjesta, nekretnina i slično.</s><s>Kako postoje različite vrste proizvoda, tako za svaku vrstu proizvoda postoji odgovarajuća klasifikacija.</s><s>Klasifikacija se provodi na temelju trajnosti, opipljivosti i svrhama korištenja (proizvodi krajnje potrošnje i poslovne potrošnje) (Kotler, Keller i Martinović, 2014).</s>
<s>Kovačević (2014) dijeli proizvode koje konzumiraju turisti u tri kategorije: • Proizvodi namijenjeni širokoj potrošnji, namijenjeni podjednako i turistima i stanovništvu</s>
<s>• Proizvodi koji su djelomično modificirani za potrebe turista • Proizvodi prvenstveno namijenjeni turistima Navodi, također, da postoje četiri teorije turističkog proizvoda • Turistički proizvod kao amalgam različitih elemenata • Turistički proizvod kao fokus na pojedinačnog nosioca ponude • Turistički proizvod u formi izvornih i izvedenih elemenata • Djelomični i integrirani turistički proizvod Turistički proizvod kao amalgam različitih elemenata kombinacija je atraktivnih, komunikativnih i receptivnih faktora (smještaja, aktivnosti, prijevoza kupovine i slično).</s><s>Podrazumijeva osnovne i dodatne turističke usluge.</s><s>Turistički proizvod kao fokus na pojedinačnog nosioca ponude promatra se kao pojedinačni proizvod predstavnika turističke ponude (hotel, destinacija), odnosno iz aspekta nositelja turističke ponude.</s><s>Gledamo li turistički proizvod u formi izvornih i izvedenih elemenata, vidimo da se on sastoji od raznih izvornih i izvedenih faktora.</s><s>Djelomični turistički proizvod formiraju nositelji turističke ponude i nude ga kao vlastiti proizvod.</s><s>Integrirani proizvod sastoji se od više djelomičnih turističkih proizvoda i to je proizvod kako ga percipira i koristi turist Kako bi destinacije na tržištu ostale konkurentne prilikom pojave novih, bitno je da pronađu nove načine privlačenja turista.</s><s>Kao što je već navedeno, turistički proizvod je u odnosu na druge proizvode različit i poseban i kao takav zahtjeva znatno drugačiji pristup.</s><s>Imidž proizvoda i destinacije kao proizvoda jedan je od glavnih segmenata prilikom stjecanja konkurentske prednosti na turističkom tržištu (Echtner i Ritchie, 2003).</s><s>S obzirom na to da je turistički proizvod neopipljiv, imidž proizvoda je jedini faktor kojeg potencijalni turist ima prilikom usporedbe i odabira potencijalnog proizvoda ili destinacije (O'Leary i Deegan, 2005).</s><s>Prema Echtner i Ritchie (2003) destinacijski imidž je predstavljen kao kombinacija različitih dojmova pojedinaca i njihovih vjerovanja, ideja i percepcija o nekom objektu, događanju ili ponašanju.</s><s>Do tog imidža dolazimo procesuiranjem informacija koje su prikupljene kroz neko vrijeme iz raznih izvora.</s><s>Prema Cooper i Hall (2008) destinacijski imidž ima tri komponente koje su: kognitivna, konativna i afektivna.</s><s>Prema ovim komponentama se u konačnici stvaraju predispozicije za dolazak u destinaciju.</s><s>Kognitivna komponenta na imidž destinacije gleda kao na skup prednosti koje destinacija ima i te prednosti su upravo ono što privlači turiste u destinaciju.</s><s>Afektivna komponenta je komponenta u kojoj se gledaju osobni motivi i osjećaji prilikom procesa odabira destinacije.</s><s>Ona se javlja nakon prve komponente i ovisna je o prvoj komponenti.</s><s>Odgovor je na kognitivnu procjenu prednosti destinacije.</s><s>Ukoliko destinacija ima više negativnih aspekata, o njoj se stvara negativan dojam.</s><s>Ukoliko destinacija ima više pozitivnih aspekata, dojam o destinaciji je pozitivan.</s><s>Posljednja komponenta je pokušajna ili konativna komponenta i ona je ovisna o kognitivnoj i afektivnoj komponenti.</s><s>Komponenta je to koja nam govori o vjerojatnosti posjećivanja neke destinacije u određenom razdoblju.</s><s>Konativna komponenta ovisna je o imidžu koji je stvoren na temelju afektivne i kognitivne komponente i smatra se da na temelju ove komponente turist donosi odluku o posjetu destinacije (Pike, 2010).</s><s>Imidž destinacije bitan je dio destinacijskog menadžmenta i marketinga destinacije.</s><s>Kao takav, bitno utječe na ponašanje potrošača, a samim time i na percipiranu vrijednost proizvoda koja je predmetom ovog rada.</s>
<s>Da bi turistički proizvod bio uspješan na tržištu, iznimno je važno da bude primamljiv željenom potrošaču to jest kupcu.</s><s>To nije uvijek jednostavno.</s><s>Kako bismo proizvod što bolje približili kupcu, potrebno je kroz cijeli postupak plasiranja proizvoda pratiti ponašanje potrošača.</s><s>Kotler et al. (2014) navodi kako postoji niz čimbenika koji utječu na svijest potrošača u procesu donošenja odluke o kupnji.</s><s>Također navodi kako je ponašanje potrošača područje koje se razvilo iz marketinške discipline fokusirane na potrošača i bavi se proučavanjem pojedinaca, domaćinstava, skupine, institucije, to jest različitih subjekata u ulozi potrošača.</s><s>Navodi i kako se kao temelj klasične marketinške teorije ispostavlja zadovoljavanje potreba potrošača, ali i proučavanje njihovog ponašanja i analiziranje odluke o kupovini određenog proizvoda ili usluge.</s><s>Kao zadatke koje imaju marketinški stručnjaci ispostavlja se razumijevanje te otkrivanje potrošačevih motiva i stavova.</s>
<s>3.1 Teorija ponašanja potrošača i čimbenici koji na nju utječu Došen i Prebežac (2014) za potrošače u turizmu (turiste) kažu da su heterogena skupina.</s><s>Samim time se ponuda usluga i proizvoda koji čine turistički proizvod zasniva na brojnim kombinacijama različitih opcija.</s><s>Kako bi se marketinški plan mogao učinkovito planirati i provesti, neophodno je dobro poznavanje i razumijevanje ponašanja turista (Došen i Prebežac, 2014).</s><s>Kesić (1999) kaže kako je ponašanje potrošača prema The American Marketing Association prikazano kao dinamička interakcija spoznaje, ponašanja i čimbenika okruženja, koji kao rezultat imaju promjene u ponašanju i aspektima života kupaca.</s><s>Dodaje kako ponašanje potrošača predstavlja proces pribavljanja i konzumiranja proizvoda, ideja i usluga od potrošačke jedinice.</s><s>Došen i Prebežac (2014) kažu kako je odluka o kupovini turističkog proizvoda ishod složenog procesa.</s><s>Rezultat je djelovanja raznih čimbenika vezanih uz potrošače i vanjskih utjecaja na njih.</s><s>Složenim fenomenom odluku u kupovini također čine različita i međuzavisna obilježja turističkih proizvoda.</s><s>Neke od niza odluka koje turist donosi pri izboru su koju destinaciju želi, koju vrstu smještaja, koliko će biti trajanje odmora, doba godine u kojem se ide na odmor, koju agenciju koristiti i ostalo.</s><s>Ti čimbenici koje turist uzima u obzir nazivaju se »okvir za odlučivanje potrošača«.</s><s>Ponašanje potrošača obuhvaća proučavanje toga kako pojedinci, grupe i poduzeća kupuju, koriste, odabiru i odlažu usluge, ideje, dobra ili iskustva kako bi zadovoljili svoje želje i potrebe.</s><s>Kako bi marketing i sâm proizvod bio uspješan, stručnjaci moraju u potpunosti razumjeti i teoriju i stvarnost potrošačkog ponašanja (Kotler et al., 2014).</s><s>Istraživanje ponašanja potrošača pokriva razna područja, no jedno od najvažnijih je proces donošenja odluka o kupnji proizvoda ili usluga.</s><s>Kupnjom proizvoda ili usluga, potrošač odgovara na određenu potrebu ili problem.</s><s>U tom procesu potrošač uvijek ima izbor između dvije ili više alternativa.</s><s>Kako bi potrošač adekvatno odlučio, potrebne su mu informacije.</s><s>Potrošač odlukom o kupnji određenog proizvoda opredjeljuje alokaciju raspoloživih sredstava, izbor objekta u kojem kup uje i slično.</s><s>Analiziranjem odluka o kupnji, istražuje se na koji način potrošači biraju između proizvoda i koji su to procesi koji prethode i prate samu kupnju (Kotler et al., 2014).</s><s>Ponašanje potrošača tijekom kupnje uvelike je pod utjecajem različitih čimbenika.</s><s>To su kulturni, društveni i osobni čimbenici.</s><s>Uz kulturne čimbenike, društveni čimbenici kao što su referentne grupe, obitelji, ili društvene uloge te statusi utječu na ponašanje potrošača tijekom kupnje.</s><s>Referentna grupa je grupa koja se odnosi na određenog potrošača, odnosno stavove koje potrošač ima.</s><s>Ona predstavlja svaku grupu koja ima izravan ili neizravan utjecaj na ponašanje potrošača.</s><s>Članskim grupama, nazivaju se grupe koje imaju izravan utjecaj na ponašanje potrošača.</s><s>Neke od njih su primarne, neke sekundarne.</s><s>Primarne su grupe one koje se odnose na čestu i neformalnu komunikaciju, dok su sekundarne fokusirane na formalnije i manje redovite interakcije.</s><s>Obitelj je najvažnija organizacija potrošačke kupnje u društvu, dok članovi obitelji istovremeno čine najutjecajniju primarnu referentnu grupu.</s><s>Potrošač u životu ima dvije obitelji orijentacijsku i vlastitu.</s><s>Vlastita obitelj je obitelj koja ima izravniji svakodnevni utjecaj na potrošača i to je obitelj koju je on stvorio.</s><s>Orijentacijska obitelj je obitelj koja se sastoji od roditelja i rođaka.</s><s>Orijentacijska obitelj, također, ima velik utjecaj na potrošača, čak i ako više nisu u direktnom kontaktu.</s><s>Razlog tome je što orijentalna obitelj utječe na potrošača u ranijoj dobi i to su stvari koje se zadrže.</s><s>Grupe često predstavljaju važan izvor informacija i pomažu kod definiranja normi ponašanja.</s><s>Unutar grupe se položaj pojedinca može odrediti u smislu njegove uloge i statusa.</s><s>Uloga se sastoji od aktivnosti koje se očekuju od pojedine osobe, a svaka uloga može se pretvoriti u status.</s><s>Pojedinci biraju proizvode koji odražavaju i predstavljaju njihove aktualne, odnosno željene uloge, smatra kako su za ponašanje potrošača najvažniji čimbenici oni osobni, psihološki i društveni.</s><s>Kesić (2006) društvene čimbenike veže uz kulturu, društvo, društveni stalež i obitelj.</s><s>Psihološke čimbenike veže uz emocije, stavove, vrijednosti i percepciju dok osobne pak veže uz dob, spol i životni stil potrošača.</s><s>Čimbenici koji su prema Kotler et. al. (2014) i Kesić (2006) iznimno važni za praćenje u marketinškom smislu su i osobni čimbenici.</s><s>Tu spadaju dob i faza životnog ciklusa potrošača, osobnost i slika o sebi te životni stil i vrijednosti potrošača.</s><s>Karakteristike koje osobno utječu na potrošača su njegova dob kao i faza životnog ciklusa, njegovo zanimanje i ekonomske okolnosti, osobnost i vlastita slika o samome sebi, kao i njegov životni stil i sustav vrijednosti.</s><s>Gledajući iz psihološke perspektive, važnu ulogu igraju faze životnog ciklusa obitelji.</s><s>U obzir se također trebaju uzeti i tranzicijski trenuci u životu potrošača.</s><s>Tranzicijski trenuci su, na primjer, stupanje u brak, rođenje djeteta, bolest, preseljenje, razvod braka, napredovanje u karijeri, smrt supružnika i slično.</s><s>To su trenuci koji su važni zato što se tada pojavljuju nove potrebe u životu pojedinca (Kotler et al., 2014).</s><s>Prema Kesiću (2006) osobne čimbenike čini pet segmenata koji utječu na ponašanje, a to su motivacija, osobnost kupca, percepcija, ličnost kupca i stavovi.</s><s>Dobrinić i Gregurec (2016) objasnili su kako je osobnost upravo to što potrošača čini posebnim i individuom.</s><s>Osobnost je skup osobina koje psihološki razlikuju jednog pojedinca od drugog te vode do relativno konzistentnih i trajnih reakcija na podražaje iz okruženja (uključujući i ponašanje za vrijeme kupnje).</s><s>Kod analize marki koje osoba kupuje, osobnost nam može biti korisna varijabla.</s><s>Osobine proizvoda uvelike utječu na odabir potrošača.</s><s>Potrošač će u velikoj veličini slučajeva odabrati marku ili proizvod koji odlikuje istim ili sličnim osobinama kao i kupac (Kotler et al., 2014).</s><s>Za stil života Dobrinić i Gregurec (2016) kažu kako on utječe na ponašanje, emocije i razmišljanje, a stil života je koncept koji prikazuje interakcije i ponašanje u okolini, dok je ličnost ta koja stvara reakciju u određenim životnim situacijama.</s><s>Prema Knežević i Bilić (2015) svaka osoba ima svoju kulturu koja ovisi o okolini u kojoj se nalazi.</s><s>Ističu kako je to način života prema kojem osoba razmišlja i stvara razliku u odnosu na druge.</s><s>Čimbenici su to koji su različiti ovisno od osobe do osobe.</s><s>Kotler et. al. (2014) kaže kako kulturni čimbenici imaju veliku ulogu u ponašanju potrošača jer pojedinci koji pripadaju istoj supkulturi, društvenoj klasi ili istom zanimanju mogu istovremeno voditi poprilično različite životne stilove.</s><s>Životni stil je osobni obrazac, odnosno model življenja pojedinca koji se odražava kroz njegove aktivnosti, interese i mišljenja.</s><s>Ponuda i odabir proizvoda uvelike ovisi o tome jesu li kupci orijentirani na vrijeme ili novac u svom životnom stilu.</s><s>Ukoliko su orijentirani na novac, utoliko im se nude proizvodi koji su jeftiniji.</s><s>Potrošači koji su fokusirani na vrijeme, svestraniji su i ponekad su spremni platiti više kako bi imali više vremena.</s><s>Središnje vrijednosti također su segment koji utječe na odluke potrošača.</s><s>Pod tim vrijednostima smatramo vjerovanja koja dodatno podcrtavaju stavove i potrošačko ponašanje.</s><s>Središnje vrijednosti sežu dublje u odnosu na potrošačko ponašanje ili stavove te na osnovnoj razini određuju ljudske odabire ili čežnje tijekom duljeg vremenskog perioda (Kotler et al., 2014).</s><s>3.2 Percipirana vrijednost destinacije</s>
<s>Kao što smo već naveli, percipirana vrijednost bitan je segment kupnje proizvoda.</s><s>Odnos kupca prema proizvodu bitan je kako bi se bolje shvatila njegova vrijednost.</s><s>Koncept percipirane vrijednosti, kao što je već ranije navedeno ima nekoliko definicija i gledišta, ali u suštini on je spoj konfiguriranja dobivene koristi od proizvoda i uloženih resursa (Woodruff, 1997; Zeithaml, 1988).</s><s>Zeithaml (1988) nam govori kako je to vrijednost koju procjenjuje potrošač na temelju svoje percepcije i ona se razlikuje u odnosu na druge potrošače istog proizvoda.</s>
<s>Zeithaml (1988) nam percipiranu vrijednost definira kao procjenu koristi proizvoda od strane potrošača na temelju njihove percepcije o tome što je zaprimljeno i što se daje.</s><s>Percipirana vrijednost rezultat je percepcije potrošača prije same kupnje, tijekom kupovnog procesa i percepcije nakon kupnje proizvoda.</s><s>Također, to su rezultati ili koristi koje korisnici primaju u odnosu na ukupne troškove.</s><s>S aspekta nakon kupnje, Bultz i Goldstein (1996) definiraju percipiranu vrijednost kupca kao emocionalnu vezu između proizvođača i kupca koja je proizašla iz korištenja proizvoda ili usluge kojoj je dobavljač pronašao ili osigurao dodanu vrijednost.</s><s>Istraživanja koja je provela Zeithaml (1988) pokazuju kako su kupci koji vide da su primili određenu vrijednost za svoj novac puno zadovoljniji od kupaca koji nisu uočili vrijednost u dobivenom proizvodu.</s><s>Fraser (2009) nam, pak, kaže kako na percipiranu vrijednost dosta utječe i percipirani rizik, na temelju kojeg kupac razmišlja o modifikaciji, odlaganju ili izbjegavanju kupovine.</s><s>Stupanj percipiranog rizika varira s obzirom na količinu raspoloživog novca, stupanj nesigurnosti u vezi s karakteristikama proizvoda te stupnjem samopouzdanja potrošača.</s><s>Chapman i Wahlers (1999) nam slično kao i Butz i Goodstein (1996) objašnjavaju da što je veća percipirana korist, veća je i percipirana vrijednost, odnosno što je veći percipirani trošak, manja je percipirana vrijednost.</s><s>Percipirana vrijednost pozitivno utječe na spremnost potrošača na kupnju i smatra se izrazito važnom odrednicom jer pokazuje koliko je potrošač spreman izdvojiti za neki proizvod ili uslugu, a to je ujedno i najviša cijena koju će izdvojiti.</s><s>Ovo je ujedno i definicija prema kojoj smo se vodili prilikom mjerenja percipirane vrijednosti u našoj destinaciji.</s><s>Ova definicija je izabrana jer se najviše slaže sa našim stajalištima i smatramo je najadekvatnijom u našoj destinaciji Općina Murter-Kornati.</s><s>Više o tome ćemo objasniti u posljednjem poglavlju.</s><s>Kod samog istraživanja koncepta percipirane vrijednosti on se promatra kao koncept u više dimenzija.</s><s>Njegove se dimenzije mogu podijeliti u dva smjera, a to su smjer dimenzije funkcionalnog karaktera i smjer dimenzije emocionalnog ili afektivnog karaktera.</s><s>Woodall (2003) izdvaja četiri glavne dimenzije percipirane vrijednosti potrošača.</s><s>To su redom ekonomska, funkcionalna, emocionalna i socijalna dimenzija.</s><s>Prema tome, svoje istraživanje smo bazirali na te četiri dimenzije i u segmentima istraživanja vodili smo se mjerilima predstavljenim u tablici za mjerenje percipirane vrijednosti.</s>
<s>Tablica za mjerenje percipirane vrijednosti (gledaj Tablicu 1) napravljena je od strane autora Gallarze i Gil-Saure (2006).</s><s>Tablica mjeri percipiranu vrijednost destinacije prema općeprihvaćenoj definiciji odnosa koristi i troškova.</s><s>Tablica 1: Tablica za mjerenje percipirane vrijednosti Dimenzije</s>
<s>pružanje usluge na vrijeme kompetentno turističko osoblje (znanje i sposobnosti) turističko osoblje s kojima je lako uspostavit kontakt ljubazno i uljudno turističko osoblje</s>
<s>Percipirani rizik strah od terorističkog napada tijekom boravka rizik da se ne bude žrtva nekog zločina tijekom boravka strah od bolesti</s>
<s>napora utrošak vremena za planiranje i pripremu putovanja vrijeme utrošeno na put do destinacije i nazad oportunitetni trošak vremena uloženog u putovanje napor učinjen da se ostave svakodnevne aktivnosti psihički napor odvajanja od prijatelja i obitelji Izvor: Izrada autora prema Gallarza i Gil-Saura (2006) Za istraživanje percipirane vrijednosti u ovom radu bazirali smo se na definiciju Gallarze i Gil-Saure (2006) koja je po njima konstrukt odnosa dobivenog u odnosu na uloženo.</s><s>Definicija je to koju smo odabrali jer predstavlja presjek svih definicija i po našem mišljenju najprigodnija je za naše istraživanje.</s><s>S obzirom na to da istražujemo turistički proizvod koji je, kako smo već naveli, uvelike drugačiji od drugih proizvoda mišljenja smo da su parametri koje autori nude i prema kojima je napravljena Tablica 1 upravo tî pomoću kojih se dolazi do adekvatnih odgovora i rezultata istraživanja.</s><s>Percipiranu vrijednost istraživali smo na destinaciji Općina Murter-Kornati.</s><s>Kako smo već naveli, u destinaciji nije bilo provedeno istraživanje na tu temu i postojala je mogućnost da se percipirana vrijednost u očima destinacijskog menadžmenta i percipirana vrijednost potrošača ne podudaraju.</s><s>Destinaciju koja je bila predmet istraživanja predstaviti ćemo u sljedećem poglavlju.</s>
<s>Općina Murter-Kornati destinacija je kojom smo se bavili u provedenom istraživanju.</s><s>Kroz istraživanje gledali smo, analizirali i istraživali razne segmente ove destinacije, a u nastavku ćemo destinaciju opisati opširnije.</s><s>4.1 Generalni podaci</s>
<s>Kao što smo već naveli, u ovom radu pojam turističkog proizvoda odnosi se na destinaciju.</s><s>Destinacija koju smo analizirali je Općina Murter-Kornati koja se nalazi na otoku Murteru i pokriva velik dio Nacionalnog parka Kornati.</s><s>Prema Državnoj geodetskoj upravi (2015) Općina Murter-Kornati je administrativno teritorijalna jedinica koja se nalazi u Šibensko-kninskoj županiji.</s><s>Pravna je osoba koja predstavlja povijesnu, prirodnu, gospodarsku, urbanu i društvenu cjelinu koja obavlja poslove lokalnog značaja, a kojima se neposredno ostvaruju potrebe građana.</s><s>Stanovništvo općine broji 2067 stanovnika.</s><s>Osnovana je 2000. godine i od tada djeluje samostalno kao jedinica lokalne samouprave (Općina Murter-Kornati, 2013).</s>
<s>Destinacija koja je nekada bila ribarsko naselje, danas se sve više okreće prema turizmu.</s><s>Ribarska tradicija je postojana i danas je dio ponude ove destinacije.</s><s>U destinaciji je prisutno bavljenje poljoprivredom, većinom za osobne potrebe, no i u svrhe turizma.</s><s>Najistaknutije grane su maslinarstvo i uzgoj smokava, dok se na kornatskim otocima javlja i ovčarstvo.</s><s>Destinacija obiluje plažama, od kojih su neke namijenjene nudistima.</s><s>Murter-Kornati se mogu ubrojiti među važnija središta nautičkog turizma zbog čak tri marine, od kojih je jedna u Murteru, a dvije se nalaze na Kornatima (M. Bašić, osobna komunikacija, studeni 2021).</s>
<s>Prema podacima programa eVisitor (2022) destinaciju je u 2021. godini posjetilo najviše turista iz Hrvatske, Slovenije, Njemačke, Austrije, Poljske, Češke, Slovačke, Mađarske i Italije.</s><s>Zbroj samo njihovih dolazaka iznosi 34 860, a noćenja 299 957.</s><s>Turisti u destinaciji borave u raznim smještajnim objektima.</s><s>Prema podacima iz eVisitora (2022) destinacija broji 1 hotel, 4 kampa (od toga 1 kamp odmorište), 2 objekta na OPG-u, 557 objekata u domaćinstvu i 88 ostalih ugostiteljskih objekata za smještaj.</s><s>Tu su još i 822 nekomercijalna objekta u koje spadaju vikendice i stanovi za odmor.</s><s>Podaci programa također pokazuju da je 94,95% turista došlo u vlastitom aranžmanu, dok je samo njih 5,05% stiglo posredstvom agencije.</s>
<s>Prema Skračić (2010) poljoprivreda i ribarstvo izdvajali su se kao dvije najvažnije gospodarske djelatnosti sve do druge polovice 20. stoljeća i o njihovom stupnju razvijenosti uvelike je ovisio geografski razvoj otoka.</s><s>Zbog blizine kopna s kojim je Murter neposredno povezan, kao i specifičnog položaja, Murter se ne može promatrati kao isključivo otočna sredina.</s><s>To se posebice odrazilo na kretanje broja otočnog stanovništva, sastav prema dobi i spolu, ali i gospodarski sastav te aktivnosti.</s><s>Premošćivanje morskog prolaza, a zatim i suvremena cestovna povezanost, uvjetovalo je ubrzano širenje i napredovanje mjesta na otoku pa tako i Općine Murter-Kornati.</s><s>Jedan od ključnih čimbenika relativno ranoga turističkog razvoja na otoku je povezanost otoka s kopnom, a time i lakša prometna dostupnost.</s><s>O pravom razvoju turizma može se govoriti tek u poslijeratnom razdoblju.</s><s>Intenzivnom turizmu pogodovao je prometni napredak kroz povijest, od kojeg je ključna bila izgradnja Jadranske magistrale i uvođenje direktnih autobusnih linija.</s><s>Pridonijelo je i uključivanje u vodoopskrbni sustav, razvedenost otoka ali i klimatski uvjeti.</s><s>Stanovnici su već od ranih 1960-ih godina kroz ljetne mjesece bili aktivno uključeni u turističku djelatnost.</s><s>Prvih poslijeratnih godina osnivaju se ljetovališta za djecu i radnička odmarališta, a povećanjem interesa za destinacijom povećao se i broj turističkih kapaciteta (Skračić, 2010).</s><s>U turizmu su najviše u početku bili angažirani Tišnjani i Murterini, dok su se Betinjani i Jezerani u nešto manjoj mjeri bavili turizmom.</s><s>Murter je uvelike dobio na važnosti zbog blizine Nacionalnog parka Kornati, ali i razvoja nautičkog turizma.</s><s>Sukladno povećanju broja noćenja i povećanju turističke aktivnosti općenito, smještajni kapaciteti su u razdoblju od 1993. do 2007. godine narasli za 44%.</s><s>Povećanje turističke aktivnosti dovelo je i do preorijentacije stanovništva, a samim time i do zapuštanja obradivih površina (Skračić, 2010).</s>
<s>Prema podacima dobivenima iz sustava eVisitor (2022) u 2021. godini najveći broj turista dolazi iz stranih zemalja.</s><s>Udio stranih turista u dolascima iznosi 77,41%, dok domaći čine 22,59%.</s><s>Razliku vidimo prikazanu na grafu ispod (Grafikon 1).</s><s>Ukupan broj noćenja u 2021. godini od strane domaćih turista iznosi 95.508 noćenja, dok je kod stranih turista ta brojka iznosi 230.646 noćenja.</s><s>Ukupan zbroj domaćih i stranih noćenja za 2021. godinu iznosi 326.154.</s><s>Kod dolazaka stranih turista broj je 29.839, a domaćih 8.703 dolaska.</s><s>Najveći broj dolazaka kod stranih država čini Slovenija, čiji je udio u dolascima 17,30%, a slijedi ih Njemačka sa 16,42%.</s><s>Neke od država sa višim udjelom su također i Austrija, Poljska, Češka, Slovačka, Mađarska i Italija čiji su dolasci ispod 10% u udjelu, ali Grafikon 1: Razlika u udjelu dolazaka između domaćih i stranih turista Izvor: eVisitor, 2022</s>
<s>Veći dio gostiju destinacije dolazi u vlastitom aranžmanu.</s><s>To nam pokazuju i podaci sustava eVisitor (2022) koji kažu kako je u 2021. godini udio dolazaka individualno bio 94,95% dok je samo 5,05% gostiju došlo u agencijskom aranžmanu.</s><s>Isti uzorak vidimo i kod domaćih i kod stranih gostiju.</s><s>Prema podacima na Grafikonu 2 vidimo kako i domaći i strani gosti više prakticiraju individualnu organizaciju prije agencijske.</s><s>Ista stvar je i kod noćenja.</s><s>Gotovo sva noćenja, 98,24% njih su organizirana u individualnom aranžmanu.</s><s>Grafikon 2: Promet prema organizaciji dolazaka Izvor: eVisitor, 2022</s>
<s>Dolasci i noćenja stranih i domaćih turista variraju ovisno o vrsti objekta.</s><s>Na Grafikonu 3 vidimo kako najveći broj domaćih turista noćenje obavlja u objektima u domaćinstvu, u 2021. godini broj noćenja je 34.663, slijede noćenja u kući za odmor (vikendici), njih 25.766, dok je na trećem mjestu u objektima stan za odmor (vikendica s 17.447 noćenja).</s><s>Visoki udio imaju noćenja u apartmanima, kućama stanovnika destinacije i kampovima.</s><s>Dolasci koji su nam na Grafikonu 3 pokazani plavom bojom govore nam kako domaći gosti najviše dolaze u objekte u domaćinstvu, u broju od 4.789 dolazaka, slijedi kamp s 1340 dolazaka pa zatim prenoćište sa 778 dolazaka.</s><s>Visok udio, također, imaju pansioni, apartmani te stanovi i kuće stanovnika destinacije.</s><s>Grafikon 3: Broj dolazaka i noćenja domaćih gostiju prema vrsti objekta Izvor: eVisitor, 2022</s>
<s>U odnosu na podatke o domaćim turistima na Grafikonu 3, Grafikon 4 pokazuje nam nešto drugačije stanje s dolascima i noćenjima stranih turista.</s><s>Kod noćenja stranih turista koji su prikazani narančastom bojom vidimo da su na prvom mjestu objekti u domaćinstvu sa 126.500 noćenja u 2021. godini, slijede kampovi sa 60.365, pa zatim apartmani s 9.994 noćenja.</s><s>Visok udio u statistici imaju i vikendice, kampovi, odmorišta, sobe za iznajmljivanje i pansioni.</s><s>Gledamo li statistiku dolazaka koja je označena plavom bojom, najviše dolazaka ostvareno je u kategoriji objekata u domaćinstvu, njih čak 15.121, zatim slijede dolasci u kampove kojih je 9.232.</s><s>Visok udio u dolascima imaju i apartmani, pansioni i kampovi odmorišta.</s><s>Grafikon 4: Broj dolazaka i noćenja stranih gostiju prema vrsti objekta Izvor: eVisitor, 202</s>
<s>Tijekom istraživačkog dijela proći ćemo kroz metode rada i prikupljene podatke.</s><s>Podaci će biti predstavljeni, objašnjeni i uspoređeni kako bismo lakše došli do zaključka istraživanja.</s><s>Uz analizu u poglavlju će biti objašnjene i metode i postupci u istraživanju.</s><s>5.1 Metode rada</s>
<s>Istraživanje je bilo podijeljeno tri dijela: Analiza sadržaja – u ovom dijelu skupljali smo marketinške elemente destinacijskog menadžmenta kao što su letci, objave na društvenim mrežama i objave na službenoj internetskoj stranici.</s><s>Kroz ovaj dio istraživanja cilj nam je bio prikupiti podatke o tome kakvu sliku destinacija ima o sebi i kako menadžment destinacije prezentira destinaciju.</s><s>Istraživanje je bazirano na kategorijama prikazanima u Tablici 1 na stranici 15, a koje predstavljaju sljedeće: efikasnost, kvaliteta usluga, zabava, izgled destinacije, socijalna vrijednost, percipirani rizik destinacije te utrošak vremena i napora u organizaciju putovanja u destinaciju.</s><s>Letke i brošure su analizirane kroz posjete turističkoj zajednici i analizom ponude istih.</s><s>Plakati su analizirani tijekom višemjesečnog razdoblja i nalazili su se svuda po destinaciji.</s><s>Pristup objavama na društvenim mrežama, kao i pristup baznoj internetskoj stranici bio je lak i jednostavan, kao i sâmo prikupljanje informacija.</s><s>Cilj ovog dijela istraživanja bio je što dublje ući u sliku destinacije i saznati kako se ona predstavlja, te koji su to segmenti na koje menadžment destinacije obraća posebnu pozornost i kakva se zapravo slika destinacije želi stvoriti.</s><s>Analizirali smo sve, od samog izgleda, informacija, formata i povezanosti s ostalim elementima.</s><s>Opća populacijska online anketa – kroz ovaj dio istraživanja prikupili smo podatke kroz online anketu kako bismo doznali percipiranu vrijednost destinacije turista prije samog dolaska turista u destinaciju.</s><s>Prikupljanjem tih podataka dobili smo mogućnost usporediti percipiranu vrijednost turista o destinaciji i percipiranu vrijednost destinacije o samoj destinaciji.</s><s>Također, dobili smo informacije o percepciji destinacije pred samim obilaskom i o percepciji destinacije prije sezone.</s><s>Upitnike smo izradili u programu 1KA i distribuirali ih putem linka.</s><s>Anketa je bila objavljena na društvenim mrežama i internetskim stranicama.</s><s>Anketa je bila namijenjena osobama starijima od 18 godina koji dolaze iz Hrvatske i drugih okolnih zemalja kao što su Slovenija, Austrija, Njemačka, Srbija i Bosna i Hercegovina.</s><s>To je bila naša ključna populacija ispitanika.</s><s>Idealan očekivani uzorak bio je minimalno 90 do 150 ljudi prikupljen kroz neprobabilističko uzorkovanje.</s><s>Naš uzorak je prigodni uzorak i prikupljen je putem društvenih mreža.</s><s>U anketi smo pomoću općenitih pitanja o destinaciji pokušali saznati kako potencijalni posjetitelji doživljavaju destinaciju i što o njoj misle na temelju informacija koje imaju u tom trenutku.</s><s>Pokušali smo saznati smatraju li da je destinacija sigurna, je li destinacija dobro oglašavana, smatraju li da je destinacija pristupačna.</s><s>Također, željeli smo saznati misle li potencijalni posjetitelji da će biti problema sa prihvaćanjem od strane domaćih ljudi i misle li da će ih posjet destinaciji koštati previše.</s><s>Anketa je bila objavljena na profilu na Facebooku s kojeg se dijelila putem raznih drugih profila.</s><s>Bila je objavljena i na profilu na Instagramu s kojeg se dijelila dalje.</s><s>Link ankete bio je objavljen u nekim grupama na Facebooku, a bio je i proslijeđen osobnim kontaktima koji su ga također dijelili dalje.</s><s>Anketa je bila aktivna u razdoblju od 2. lipnja 2022. do 2. rujna 2022. tijekom kojeg smo skupili 187 odgovora, od toga ispravnih 93.</s><s>Ispunjavanje ankete je trajalo približno tri minute i anketa se sastojala od osamnaest pitanja na hrvatskom i engleskom jeziku koje smo analizirali i predstavili kroz tablice i grafikone u nastavku.</s><s>Prilikom sastavljanja upitnika koristili smo Likertovu ljestvicu.</s><s>Anketa na destinaciji – ovaj dio istraživanja odvijao se po završetku boravka turista u destinaciji Murter-Kornati.</s><s>Svrha ovog dijela istraživanja je prikupiti podatke o percipiranoj vrijednosti i općenitoj vrijednosti turista nakon boravka u destinaciji kako bismo te podatke mogli usporediti sa podacima dobivenima iz prijašnja dva dijela istraživanja.</s><s>Cilj ovog dijela istraživanja bio je doznati koji su segmenti destinacije tî koji su turistu povećali percipiranu vrijednost i koji su segmenti koji su smanjili istu.</s><s>Također, cilj je saznati postoji li promjena u percipiranoj vrijednosti prije dolaska u destinaciju u odnosu na percipiranu vrijednost na kraju boravka.</s><s>Upitnike smo izradili u programu 1KA i distribuirali ih putem linka.</s><s>Anketni upitnici za ovo istraživanje bili su objavljeni na društvenim mrežama Facebook i Instagram te su dijeljeni s tih platformi na druge.</s><s>Također, upitnici su poslani osobnim kontaktima koji su boravili u destinaciji i tim putem su dijeljeni dalje do ostalih gostiju koji su boravili u destinaciji.</s><s>Također link anketnih upitnika je proslijeđen osobama koje u svom vlasništvu imaju apartmane kako bi svojim gostima ponudili ispunjavanje ankete.</s><s>Idealan uzorak bio je od 90 do 150 ispitanika.</s><s>Uzorak je također prikupljen kroz neprobabilističko uzorkovanje i sastoji se od turista koji su boravili na destinaciji Općina Murter-Kornati tijekom ljeta 2022. godine i stariji su od 18 godina.</s><s>To je bila naša ključna populacija ispitanika.</s><s>Pitanjima u anketi namjera je bila saznati koji je dojam na njih ostavila destinacija, jesu li zadovoljni ponudom, sigurnošću i prihvaćanjem i jesu li zadovoljni dobivenim za uloženo vrijeme i novac.</s><s>Anketni upitnici su bili aktivni u periodu od 8. rujna 2022. godine do 8. prosinca 2022. godine i ispunilo ih je 135 ljudi, od toga ispravnih 94.</s><s>Ispunjavanje ankete je trajalo približno 3 minute i anketa se sastojala od osamnaest pitanja na hrvatskom i engleskom jeziku koje smo analizirali i predstavili kroz grafikone i tablice u nastavku.</s><s>Prilikom sastavljanja upitnika koristili smo Likertovu ljestvicu.</s><s>Anketne upitnike i pitanja smo sastavljali prema tablici za mjerenje percipirane vrijednosti (Tablica 1, str. 15).</s><s>Upitnike smo izradili u programu 1KA i distribuirali ih putem linka.</s><s>Za svaku vrijednost smo oblikovali barem jedno pitanje.</s><s>Primjeri anketnih upitnika nalaze se u prilozima.</s><s>Upitnike smo sastavljali prema Likertovoj ljestvici.</s><s>Po završetku istraživanja podatke smo analizirali uz pomoć programa Excell te ih predstavili kroz grafove i tablice uz objašnjenja.</s>
<s>Analizu percipirane vrijednosti destinacije, odnosno vrijednosti koju destinacija želi prikazati sa svojim promotivnom materijalima i marketinškim kanalima analizirali smo tako što smo prošli kroz službenu internetsku stranicu destinacije, Facebook stranicu destinacije, Instagram stranicu destinacije, kao i letke, plakate i brošure.</s><s>Materijali su analizirani prema kategorijama prikazanim u Tablici 1 na stranici 15, a to su: efikasnost, kvaliteta usluga, zabava, izgled destinacije, socijalna vrijednost destinacije, percipirani rizik i utrošak vremena i napora kod organizacije putovanja.</s><s>Analiza internetske stranice destinacije www.tzo-murter.hr, Facebook stranice „Murter-Kornati Tourist Board“, Instagram stranice „Murter-Kornati Tourist Board“ i brošura, plakata i letaka pokazala je rezultate koji će biti prikazani i objašnjeni u nastavku.</s><s>Na kraju analize nalazi se Tablica 2 u kojoj je slikovito prikazana prisutnost određenih kategorija u segmentima istraživanja.</s>
<s>U kategoriji efikasnosti analizirali smo prisutnost informacija na internetskoj stranici destinacije koje uključuju infrastrukturu, gastronomiju, smještaj i objekte za kupovinu.</s><s>Nakon istraživanja došli smo do sljedećih rezultata; Infrastruktura – spominjanje na stranici je šturo ali postoji.</s><s>Fokusirano je više na pomorsku infrastrukturu.</s><s>Spominje se kako je otok povezan mostom i kako to olakšava dolazak u destinaciju.</s><s>Također, spominju se brodogradilišta i marine koje omogućavaju dolazak turista brodovima.</s><s>Infrastruktura destinacije se odnosi i na Nacionalni park Kornati i Kornatsko otočje.</s><s>Od infrastrukture tamo spomenute su ACI marine Žut i Piškera koje su važne za obavljanje turističke djelatnosti u Kornatima.</s><s>Kod opisa ACI marina, navedene su sve bitne informacije koje bi nautičarima mogle zatrebati.</s><s>Nalaze se tu podaci o dubini mora, priključcima za struju i vodu, radnom vremenu, sadržajima kao što su trgovina, mjenjačnica, restoran, sanitarni čvorovi i ostalo.</s><s>Navedena je također infrastruktura marine Hramina koja se nalazi u Murteru.</s><s>Navedena je količina vezova, popratni sadržaji, sadržaji za vađenje broda i popravak broda kao i crpka za gorivo.</s><s>Od ostale infrastrukture spominju se tri biciklističke staze, a to su 215 MurterBetina, 216 Bodulska priča i 214 Najljepši vidikovci.</s><s>Spomenuti su i makadamski putevi za pješačenje.</s><s>Šturo se spominje i infrastruktura za zdravstveni turizam, vrlo malo.</s><s>Infrastrukturni dio spomenut je u segmentu smještaja.</s><s>Opisano je kako postoje kampovi, hoteli, pansioni, glamping smještaj, robinzonske kuće i vile za najam. (Turistička zajednica Općine Murter-Kornati, 2019).</s>
<s>Facebook stranica (Murter-Kornati Tourist Board, b. d. a) i Instagram stranica (MurterKornati Tourist Board, b. d. b) dijele slične ili iste objave.</s><s>Većinom se infrastruktura spominje kroz objave o događanjima u smislu da se postavljaju slike postojeće infrastrukture prilikom postavljanja obavijesti ili statusa.</s><s>Ne navode se direktno promijene u infrastrukturi ili se pokazuje infrastruktura.</s><s>Kroz godine postoje objave koje su podijeljene od strane drugih stranica povezanih sa destinacijom u kojima se spominju radovi na infrastrukturama pa to možemo uzeti u obzir kao informiranje potencijalnih turista o napretku destinacije.</s><s>U tim primjerima spominju se informacije o gradnji vrtića, preuređenju cesta, radovi na sanitarnim instalacijama ili neka preuređenja površina u destinaciji.</s><s>Na taj se način pokazuje kvaliteta i kvantiteta infrastrukture.</s><s>Kroz objave se ponekad spominju hoteli, kampovi, ugostiteljski obrti i ostali ponuđači pa se i na taj način može šturo ocijeniti određena infrastruktura destinacije.</s><s>Galerija stranice na Facebooku obiluje slikama destinacije, pa kroz pretraživanje i pregled slika možemo donijeti zaključak o infrastrukturi u destinaciji.</s><s>Kroz brošure Skriveno blago Collentuma (Ministarstvo regionalnih razvoja i fondova EU, Udruga Argonauta, Općina MurterKornati, Muzej grada Šibenika, Turistička zajednica općine Murter-Kornati, 2016), Kamp Slanica (Kamp Slanica, Murter, b. d.) i More maslina i cvijeće (Kapusta, 2022), letke Murtersko lito (Dalmacija Murter, Općina Murter-Kornati, 2022) i plakate nema direktnog spominjanja infrastrukture već se to također može usputno zamijetiti na slikama ili u tekstu.</s><s>Većinom su to kampovi, izložbe i spomenici, pa bi se iz toga dalo zaključiti kako postoji infrastruktura za provođenje turističke djelatnosti, međutim, nema nikakvih direktnih informacija .</s>
<s>Gastronomija – na internetskoj stranici destinacije postoji segment gastronomije.</s><s>Gastro dio sadrži podatke o autohtonim namirnicama, pićima i samom doživljaju.</s><s>Pozivaju na isprobavanje gastronomije destinacije.</s><s>Gastro segment nudi općenite podatke o tome koji su temelji gastronomije destinacije, opis gastronomije i najčešće korištenih namirnica.</s><s>Na stranici su i preporuke za konzumaciju i kombiniranje namirnica.</s><s>Ponuđena su i manja poglavlja o začinima, specijalitetima i desertima.</s><s>U njima je navedeno nekoliko stavki, namirnica i jela koja su karakteristična za destinaciju.</s><s>Gastronomski dio bogat je objašnjenjima i slikama jela i pića.</s><s>Vizualno atraktivan i primamljiv te se vidi da je gastronomija jedan od segmenata koji destinacija želi istaknuti.</s><s>O svakom začinu, jelu i piću postoji kraći tekst koji ga opisuje i na neki način tjera gosta da se okuša u isprobavanju (Turistička zajednica Općine Murter-Kornati, Kroz Facebook stranicu (Murter-Kornati Tourist Board, b. d. a) kao i Instagram (MurterKornati Tourist Board, b. d. b) gastronomija se spominje u objavama o događanjima u destinaciji, ali se spominje kao popratni sadržaj određenih događanja.</s><s>Rijetko se spominje kao zasebni segment.</s><s>To se događa samo ako su događanja gastronomskog tipa.</s><s>Dok na stranici na Instagramu gastronomiju možemo uglavnom pronaći kao popratni sadržaj, stranica na Facebooku nam ipak nudi mogućnost ulaska u galeriju i tamo kroz pregled fotografija ipak možemo donijeti određene zaključke o gastronomiji destinacije.</s><s>Fotografije su to većinom sa događanja održanih u destinaciji i prikazuju autohtona jela.</s><s>Tako si turist može predočiti sliku o tome što ga očekuje u destinaciji.</s><s>Za razliku od internetske stranice destinacija, kao i njihovih stranica na Facebooku i Instagramu, brošure Skriveno blago Collentuma (Ministarstvo regionalnih razvoja i fondova EU, Udruga Argonauta, Općina Murter-Kornati, Muzej grada Šibenika, Turistička zajednica općine Murter-Kornati, 2016), More, maslina i cvijeće (Kapusta, 2022), Kamp Slanica (Kamp Slanica, Murter, b. d.), letci Murtersko lito (Dalmacija Murter, Općina Murter-Kornati, 2022) i plakati nam ne pokazuju gotovo ništa o gastronomiji osim ako plakat ne najavljuje gastronomski događaj.</s><s>Tada se na plakatu nalazi slika jela, ali osim toga nema drugih informacija o gastronomiji destinacije.</s><s>Smještaj – postoji kao zasebni segment na internetskoj stranici destinacije.</s><s>U njemu je ukratko opisano od čega se sastoji, točnije što se nudi od smještaja.</s><s>Navedeno je kako postoje privatni smještaji, sobe, apartmani, glamping, kampovi, robinzonske kuće i vile za najam, pansioni i hotelska ponuda.</s><s>Također se nalazi i u poglavlja o marinama, hotelima i hostelima, čarteru, kampovima i „Like home“ smještaju.</s><s>U tim potpoglavljima, ovisno o odabiru, moguće je dobiti informacije o nekim smještajima i sadržajima u toj skupini i lakše je potom obaviti rezervaciju ili se informirati (Turistička zajednica Općine Murter-Kornati, 2019).</s>
<s>Segment smještaja kroz stranicu na Facebooku (Murter-Kornati Tourist Board, b. d. a) i Instagramu (Murter-Kornati Tourist Board, b. d. b) nije odrađen kao segment.</s><s>Ne spominje se čak ni u usputnom smislu kao poratni dio objava.</s><s>Također nema ni poveznica koje bi potencijalne turiste uputile na to kamo i kome se obratiti u vezi smještaja.</s><s>Za razliku od internetskih stranica, brošure i letci tu ipak više pomažu turistima.</s><s>Postoje brošure koje su izradili ponuđači i na njima se nalaze direktni podaci o mogućnostima smještaja.</s><s>Iako turistička zajednica nije izradila te brošure, one se ipak mogu pronaći u njihovim prostorijama.</s>
<s>Objekti za kupovinu – stranica nema fokus na objektima za kupovinu.</s><s>Objekti za kupovinu u smislu dućana spominju se u kontekstu marina ili kao sadržaji u ACI marinama.</s><s>Osim toga objekti kao takvi se ne spominju, ali spominju se mali lokalni proizvođači kao jedna od mogućnosti za kupnju suvenira u destinaciji.</s><s>Svaki od spomenutih proizvođača ima svoje pot-poglavlje sa opisom zanimanja i proizvoda, kao i kontaktom za nabavu istih (Turistička zajednica Općine Murter-Kornati, 2019).</s><s>Kao što je slučaj sa internetskom stranicom destinacije, tako je i sa stranicama na Facebooku (Murter-Kornati Tourist Board, b. d. a) i Instagramu (Murter-Kornati Tourist Board, b. d. b) te brošurama, letcima i plakatima.</s><s>Informacije o objektima za kupovinu su minimalne, točnije nema ih.</s><s>Potencijalni posjetitelji ovim putevima ne mogu dobiti gotovo nikakve informacije na temu ovog segmenta.</s>
<s>U kategoriji kvalitete usluga na internetskoj stranici destinacije analizirali smo informacije iz područja turističko osoblje.</s><s>To uključuje traženje podataka o znanju, sposobnosti, ljubaznosti i uljudnosti, razumijevanju, čistoći i pouzdanosti osoblja koje je zaposleno u destinaciji.</s>
<s>Osoblje zaposleno u destinaciji -– nakon provedenog istraživanja i analiziranja internetske stranice destinacije, na stranici nisu viđeni podaci o zaposlenima u destinaciji, njihovim kvalifikacijama, vještinama ili drugi podaci o njima, osim za direktoricu turističke zajednice.</s><s>Za nju je navedena stručna sprema, djelatnost koju obavlja i podaci za kontakt (Turistička zajednica Općine Murter-Kornati, 2019).</s><s>Uz internetsku stranicu, istraživanje je provedeno i na stranicama na Facebooku i Instagramu kao i na brošurama, letcima i plakatima.</s><s>Osim podatka o direktorici na internetskoj stranici, nigdje drugdje nisu pronađene dodatne informacije o zaposlenima.</s><s>Na Facebooku (Murter-Kornati Tourist Bord, b. d. a) i Instagramu (Murter-Kornati Tourist Bord, b. d. b) posjetitelji imaju mogućnost ostavljanja komentara, no komentari na temu zaposlenih na službenim stranicama nisu pronađeni.</s>
<s>U kategoriji zabave na internetskoj stranici destinacije analiziramo podatke o uslužnom sektoru (klubovi, kafići, barovi), informacije o zabavi (manifestacije i događanja) i informacije o provođenju slobodnog vremena u destinaciji.</s><s>Uslužni sektor – gotovo da se i ne spominje na internetskoj stranici.</s><s>Spominju se restorani isključivo kao dijelovi marina za nautičare.</s><s>Kafići i ostali sadržaji nisu spomenuti.</s><s>Ne postoje informacije o količini objekata, radnom vremenu i sadržajima (Turistička zajednica općine Murter-Kornati, 2019).</s><s>Kod analize stranica na Facebooku (Murter-Kornati Tourist Bord, b. d. a) i Instagramu (Murter-Kornati Tourist Bord, b. d. b) te brošura Skriveno blago Collentuma (Ministarstvo regionalnih razvoja i fondova EU, Udruga Argonauta, Općina Murter-Kornati, Muzej grada Šibenika, Turistička zajednica općine Murter-Kornati, 2016), Kamp Slanica (Kamp Slanica, Murter, b. d.), letaka Murtersko lito (Dalmacija Murter, Općina Murter-Kornati, 2022) i plakata također nisu uočena direktna spominjanja objekata u uslužnom sektoru kao ni preporuke istih za potencijalne posjetitelje destinacije.</s><s>Djelomično se uslužni sektor spominje u objavama koje najavljuju događanja, ali tek kao popratni sadržaji i vrlo šturo.</s><s>Spominju se tek kao sudionici nekih događanja u destinaciji bez spominjanja njihove ponude, cijena ili lokacije na kojoj se nalaze.</s>
<s>Zabava – odnosno događanja postoje kao segment na internetskoj stranici.</s><s>Vidljivo je da nije redovno ažurirano.</s><s>Nudi se određeni izbornik za pretraživanje, ali kao što je navedeno nije ažuriran i ne funkcionira.</s><s>Navedene su manifestacije koje se održavaju svake godine kao što su regate i maskenbal – i njihovo povijesno značenje no neki program manifestacija i događanja nije naveden na službenoj stranici (Turistička zajednica općine Murter-Kornati, 2019).</s><s>Za razliku od internetske stranice destinacije, u ovom segmentu nam stranice na Facebooku (Murter-Kornati Tourist Board, b. d. a) i Instagramu (Murter-Kornati Tourist Board, b. d. b), kao i brošure, letci i plakati ipak nude veću količinu informacija.</s><s>Prilikom njihove analize došli smo do informacija o događanjima, manifestacijama koje se održavaju i koncertima.</s><s>To je, rekli bismo i primarni cilj ovih stranica.</s><s>Ovim putevima potencijalni gosti se informiraju o događanjima i zabavi koja se odvija u destinaciji.</s><s>Također, imaju mogućnost na stranicama pronaći detaljan plan događanja predviđen za određeno razdoblje na primjer, sezonski dio godine.</s><s>Kroz brošure Skriveno blago Collentuma (Ministarstvo regionalnih razvoja i fondova EU, Udruga Argonauta, Općina Murter-Kornati, Muzej grada Šibenika, Turistička zajednica općine Murter-Kornati, 2016), Kamp Slanica (Kamp Slanica, Murter, b. d.), letke Murtersko lito (Dalmacija Murter, Općina Murter-Kornati, 2022) i plakate posjetitelji mogu detaljno saznati za događanja, aktivnosti i programe koji se održavaju u destinaciji.</s><s>Plakati se rade kao promotivni materijali za događanja, dok brošure i letci većinom sadrže cijele programe za sezonski dio godine sa svim događanjima i informacijama o događanjima.</s><s>Slobodno vrijeme – kao segment ne postoji na stranici, no kroz ostale segmente vidi se da postoje određene informacije u smislu biciklizma, hodanja, gastronomije pa se tako mogu pronaći određene mogućnosti za provođenje slobodnog vremena (Turistička zajednica Općine Murter-Kornati, 2019).</s><s>Kao i kod internetske stranice destinacije, slična je situacija i sa stranicom na Facebooku (Murter-Kornati Tourist Board, b. d. a) i Instagramu (Murter-Kornati Tourist Board, b. d. b).</s><s>Ne postoje direktno segmenti koji se osvrću na provođenje slobodnog vremena u destinaciji, ali traženjem i pregledavanjem stranice, moguće je pronaći određene aktivnosti kojima bi potencijalni gosti mogli ispuniti svoje slobodno vrijeme.</s><s>Osim internetskih stranica i profila, aktivnosti za provođenje slobodnog vremena mogu se pronaći na brošurama, letcima i plakatima kojima se promoviraju događanja ili aktivnosti pa se turisti na taj način mogu informirati o tome kako provesti slobodno vrijeme.</s>
<s>U kategoriji izgleda destinacije na internetskoj stranici destinacije analizirali smo podatke o izgledu destinacije (slike plaža, ulica, biciklističkih i šetačkih staza), informacije o muzejima, izložbama, koncertima i informacije o spomenicima (prikazi i opisi spomenika)</s>
<s>Izgled destinacije – na internetskoj stranici je jasan i jasna je slika koja se želi poslati s dizajnom stranice.</s><s>Ona obiluje slikama autohtonim za Murter i slikama samog Murtera i Kornatskog otočja.</s><s>Slike prikazuju destinaciju kao očuvanu, zelenu, mirnu, a fokus je na suncu i moru.</s><s>Također, prikazuju se po segmentima i uvale, marine, otoci, sama destinacija i njezino središte, narodne nošnje i simboli destinacije.</s><s>Cjelokupna slika destinacije kroz izgled na internetskoj stranici je dozirana s naglascima na glavnu ponudu, a to je more, gastronomija i sunce te očuvana priroda.</s><s>Kod segmenata kao što su biciklizam i hodanje prikazane su slike uređenih staza s pogledima na otočje i more.</s><s>Tu su i slike autohtonih ulica koje prikazuju srce same destinacije i šalju posjetitelju informaciju da je to mala, mirna, zelena sredina (Turistička zajednica Općine MurterIzgled destinacije se, kao i na internetskoj stranici destinacije, ne spominje direktno, a ista je situacija na stranicama na Facebooku (Murter-Kornati Tourist Board, b. d. a) i na Instagramu (Murter-Kornati Tourist Board, b. d. b).</s><s>Izgled destinacije spominje se tek suptilno kroz fotografije i događanja.</s><s>Spominje se tako da se uz najave događanja postavljaju slike destinacije s krajolikom, plažama, pogledima s raznih lokacija i slično.</s><s>Također, izgled se spominje kroz objave o akcijama čišćenja destinacije i tako se pokazuje destinacija kao uredna i čista.</s><s>Cjelokupna slika destinacije kroz stranice na Instagramu i Facebooku bazirana je na čistoj, očuvanoj, zelenoj destinaciji sa slikovitom i primamljivom gastronomijom.</s><s>Kroz postavljene slike pokazuje se kako se destinacija održava čistom, urednom i kako se vodi računa o uređenju i brizi oko povijesnih i kulturnih spomenika uz samo održavanje destinacije.</s><s>Brošure Skriveno blago Collentuma (Ministarstvo regionalnih razvoja i fondova EU, Udruga Argonauta, Općina Murter-Kornati, Muzej grada Šibenika, Turistička zajednica općine Murter-Kornati, 2016), Kamp Slanica (Kamp Slanica, Murter, b. d.), letci Murtersko lito (Dalmacija Murter, Općina Murter-Kornati, 2022) i plakati nisu usmjereni na izgled destinacije.</s><s>Muzeji, izložbe i koncerti – na internetskoj stranici nisu prikazani kao zasebni segment već se provlače kroz tekst u drugim segmentima kao što je segment događanja za koji smo već naveli kako nije ažuran pa ponovimo, postoje određene osnovne informacije, ali nisu ažurirane (Turistička zajednica Općine Murter-Kornati, 2019).</s><s>Za razliku od internetske stranice, Facebook i Instagram stranica ipak daju uvid u događanja, pa tako i izložbe i razne koncerte.</s><s>Na Facebook stranici (Murter-Kornati Tourist Board, b. d. a) i Instagramu (Murter-Kornati Tourist Board, b. d. b) objavljuju se događanja i pozivaju se posjetitelji na sudjelovanje.</s><s>Tamo imaju mogućnost saznati i detaljne informacije o događanjima i ponudu.</s><s>Također, kroz letke, brošure i plakate destinacija informira posjetitelje o događanjima, izložbama i koncertima.</s><s>Na njima se nalaze sve bitne informacije o događanjima kako bi posjetitelji mogli aktivno sudjelovati.</s><s>Informacije o spomenicima – nalazimo ih u segmentu kulture i baštine.</s><s>U tom segmentu kratko je objašnjena kultura i baština same destinacije i kao pod-segmenti su navedeni neki spomenici poput starog sela u destinaciji, antičkog nalazišta, utvrde i sakralne baštine.</s><s>Pod-segmenti su kratki opisi kulturnih spomenika sa galerijom (Turistička zajednica Općine Murter-Kornati, 2019).</s><s>Za razliku od internetske stranice, Facebook stranica (Murter-Kornati Tourist Board, b. d. a) i Instagram stranica (MurterKornati Tourist Board, b. d. b) ne nude generalne informacije o spomenicima, već ih spominju kroz fotografije i najave događanja koja uključuju spomenike.</s><s>Kroz brošure Skriveno blago Collentuma (Ministarstvo regionalnih razvoja i fondova EU, Udruga Argonauta, Općina Murter-Kornati, Muzej grada Šibenika, Turistička zajednica općine Murter-Kornati, 2016), More, maslina i cvijeće (Kapusta, 2022), Kamp Slanica (Kamp Slanica, Murter, b. d.), letke Murtersko lito (Dalmacija Murter, Općina Murter-Kornati, 2022) i plakate mogu se pronaći informacije o spomenicima jer su neki od njih direktno fokusirani na određeni spomenik i promoviraju događanja povezana sa spomenikom ili sami spomenik.</s>
<s>U kategoriji socijalne vrijednosti analiza internetske stranice destinacije se bazira na informacijama o socijalnom prihvaćanju turista, informacijama o odnosu sa stanodavcima i informacijama o cijenama u destinaciji (izleti, karte, hrana, kupovina odjeće i obuće).</s>
<s>Socijalno prihvaćanje turista i odnos sa stanodavcima – kategorija je koju ne možemo doslovno pretražiti i analizirati, ali možemo je analizirati kroz kanale ponude, gastronomije i smještaja.</s><s>Kroz te kategorije možemo vidjeti poziva li destinacija turiste otvoreno i koliko im pomaže pronaći smještaj i aktivnosti putem svoje internetske stranice.</s><s>Analizom stranice dolazimo do zaključka da bi komunikacija putem stranice mogla biti malo otvorenija.</s><s>Gastronomski dio je, kako smo već rekli zaokružen, ali ne spominje se interakcija sa potencijalnim turistom.</s><s>Također, kod smještaja i kupovine vidimo da su podijeljeni neki podaci o nekom manjem broju ponuđača u samoj destinaciji.</s><s>Ako gledamo samo segment smještaja i stanodavaca, nisu ponuđene recenzije i neke šire informacije već je riječ isključivo o osnovnim informacijama (Turistička zajednica Općine Murter-Kornati, 2019).</s><s>Osim događanja koja na neki način direktno uključuju zajedničko sudjelovanje turista i domaćih ljudi, nikakve informacije o socijalnom prihvaćanju nisu pronađene na stranicama na Facebooku (Murter-Kornati brošurama, letcima i plakatima.</s><s>Po objavama na društvenim mrežama može se zaključiti da postoji određeni suživot domaćina i posjetitelja i nisu uočeni komentari koji bi ukazivali na to da turisti nisu dobrodošli ili da nisu socijalno prihvaćeni.</s><s>Što se tiče odnosa sa stanodavcima, nisu uočene nikakve informacije o tome na Facebook stranici, Instagram stranici ili na letcima, brošurama i plakatima.</s><s>Cijene u destinaciji – kao kategorija se uopće ne spominje na internetskoj stranici destinacije.</s><s>Također, cijene nisu spomenute ni u kojem segmentu i nema nikakvih informacija o potencijalnoj potrošnji u destinaciji.</s><s>Nisu navedene cijene smještaja, hrane, kupovine robe i ostalih modnih dodataka, goriva ili prijevoza u destinaciji ili do destinacije (Turistička zajednica općine Murter-Kornati, 2019).</s><s>U analizi Instagram i Facebook stranice nisu pronađene informacije o cijenama robe, nekih osnovnih stvari kao što su hrana, gorivo, piće i slično.</s><s>Uočene su isključivo cijene karata za događanja i koncerte u sklopu objava koje najavljuju iste.</s><s>Na brošurama, letcima i plakatima situacija je ista.</s><s>Cijene se ne spominju, osim ako je riječ o događanju koje ista promovira.</s>
<s>U kategoriji percipiranog rizika analiza internetske stranice destinacije fokusirana je na informacije o opasnostima u destinaciji (napadi, krađe, bolesti, nesreće, elementarne nepogode, socijalni i politički nemiri i prevare).</s><s>Sigurnost destinacije – ne spominje se na internetskoj stranici destinacije.</s><s>Podaci o indeksu kriminala, nagrade za sigurnu destinaciju ili općenite informacije i preporuke o sigurnosti i za sigurnost turista nisu uočene.</s><s>Isto se nadovezuje na Facebook stranicu, Instagram stranicu i brošure, letke i plakate.</s><s>Podaci o sigurnosti destinacije ili eventualnoj dodijeljenoj nagradi za sigurnost nisu uočene.</s><s>Utrošak vremena i napora kod organizacije putovanja U kategoriji utroška vremena i napora uloženog u organizaciju putovanja prilikom analize internetske stranice destinacije pozornost obraćamo na informacije o udaljenosti destinacije od nekih centralnih gradova i sjedišta država i županija, kao i na informacije o pripremi putovanja (agencije i ponuda agencija za destinaciju).</s><s>Priprema putovanja u destinaciju – kategorija je koja uključuje mogućnosti rezervacije i pregled ponuda agencijskih ili privatnih ponuđača.</s><s>Kao što smo već naveli, postoji segment smještaja koji nudi određene informacije o vrsti smještaja i kontaktima, no nije redovno ažurirano i potraga preko stranice kao takva ne funkcionira.</s><s>Agencijske ponude kao cjeline i općenito paketi putovanja kao cjeline nisu navedeni već postoje osnovne informacije o turističkim agencijama s kontakt podacima kao i kod ponude smještaja (Turistička zajednica Općine Murter-Kornati, 2019).</s><s>Za razliku od internetske stranice, Facebook, Instagram i brošure, letci i plakati ne daju nikakve informacije o pripremi putovanja u samu destinaciju.</s><s>Nigdje nije uočena promocija turističkih agencija, smještaja ili prijedlog za potencijalnu rezervaciju.</s><s>U službenim prostorijama moguće je pronaći određene kartice ili brošurice o nekim smještajima koje su izradili ponuđači, a koje je izložila destinacija.</s><s>Na taj način destinacija pomaže posjetiteljima pronaći smještaj ako dođu direktno u službene prostorije destinacije.</s><s>Informacije o prometnoj povezanosti, udaljenosti i načinu na koji doći u destinaciju – nalaze se na stranici.</s><s>Navedene su informacije o različitim načinima prijevoza kojima je moguće doći do destinacije i koja je udaljenost pomorskih luka, zračnih luka, određenih gradskih središta i slično.</s><s>Tu su i informacije o podizanju mosta kako bi tijekom planiranja potencijalni turisti mogli stići bez komplikacija i kašnjenja.</s><s>Kao što smo naveli, navedeni su podaci o većim središtima iz kojih je moguće doći i navedeni su prijevoznici i podaci autobusnih kolodvora.</s><s>Za zračne luke i pomorske luke navedena je udaljenost od kolodvora, ali ne i mogućnosti koje bi potencijalni turist koristio od luke do destinacije.</s><s>Ukoliko gosti dolaze automobilom, na stranici se mogu pronaći podaci o Hrvatskom auto klubu i njihovoj djelatnosti i kontakt za pomoć na cestama i informacije o stanju na cestama (Turistička zajednica općine Murter-Kornati, 2019).</s><s>Prilikom analize stranica na Instagramu i Facebooku nisu uočene direkte kategorije koje bi se odnosile na prometnu povezanost destinacije.</s><s>Također, nisu uočene objave koje bi potencijalno olakšale mogućim posjetiteljima dolazak u destinaciju.</s><s>Nisu pronađeni ni rasporedi vožnje autobusa, kao ni informacije o dizanju mosta koje imamo na službenoj internetskoj stranici.</s><s>Također, nisu pronađene informacije o udaljenosti destinacije od većih gradova ili zračnih i pomorskih luka.</s><s>Nisu također navedeni ni načini putovanja kojima je moguće doći do destinacije.</s><s>Osim stranica na Instagramu i Facebooku, podaci o tome nisu uočeni niti na brošurama, letcima i plakatima.</s><s>Nisu uočene brošure sa eventualnim voznim redom autobusa, redom plovidbe brodova ili drugih prijevoznih sredstava kojima bi se moglo doći u destinaciju ili otići iz destinacije.</s><s>U nastavku slijedi Tablica 2 sa slikovitim prikazom percipirane vrijednosti.</s><s>Vrijednosti su prikazane u zelenoj, žutoj i crvenoj boji.</s><s>Zelena boja označuje da određeni segment posjeduje informaciju elementa koju tražimo.</s><s>Žuta boja označuje da posjeduje djelomičnu informaciju, dok crvena boja pokazuje da određeni segment ne posjeduje traženu informaciju elementa.</s>
<s>Prema napravljenoj analizi elemenata percipirane vrijednosti destinacije, vidljivo je kako se prilikom predstavljanja destinacije kroz analizirane kanale najviše ističu segmenti izgleda, zabave i efikasnosti, dok je na segmente kvalitete usluga, socijalne vrijednosti, percipiranog rizika i utroška vremena i napora obraćeno malo ili ni malo pozornosti.</s><s>Podaci nam govore kako se destinacija vidi kao lijepa, zabavna i relativno efikasna cjelina, ali prilikom predstavljanja malo ili ni malo ne mari za socijalno prihvaćanje gostiju, potencijalne rizike na koje posjetitelji nailaze u destinaciji i za sâmo vrijeme posjetitelja koje je utrošeno u organizaciju putovanja.</s><s>Analiza sadržaja predstavljena je i raspravljena sa su-mentoricom ovog rada Matejom Bašić, koja je ujedno i direktorica Turistička zajednice Općine Murter-Kornati.</s><s>Kao direktorica, sastavni je dio destinacijskog menadžmenta i upravljanja destinacijom te izravno sudjeluje u donošenju odluka i donosi odluke vezane uz destinaciju.</s><s>U razgovoru s njom zaključili smo da se djelomično slaže s rezultatima naše analize.</s><s>Po njezinom mišljenju, destinacija kroz svoje kanale nekada ne utječe direktno i vidljivo, već indirektno na segmente koji su analizirani u ovom dijelu rada.</s><s>Analiza je po njoj zadovoljavajuća i kaže kako se iz godine u godinu destinacijski menadžment trudi poboljšati i ispuniti što veći broj ovih segmenata u promociji destinacije.</s>
<s>Kao što je već navedeno, u istraživanju smo koristili dva anketna upitnika.</s><s>Prvi anketni upitnik je bio opće populacijski i pomogao nam je da vidimo percipiranu vrijednost destinacije kod potencijalnih turista.</s><s>Anketa je bila aktivna u razdoblju od 2. lipnja 2022. do 2. rujna 2022. i skupili smo 187 odgovora, od toga ispravna 93 što je unutar željenog uzorka.</s><s>Drugi anketni upitnik bio je izveden tijekom sezonskih mjeseci i na njega su odgovarali ispitanici koji su proveli određeno vrijeme u destinaciji.</s><s>Anketni upitnici su bili aktivni u periodu od 8. rujna 2022. do 8. prosinca 2022. i ispunilo ih je 135 osoba, od toga su bila ispravna 94 odgovora, što je unutar željenog uzorka.</s><s>U nastavku smo prikazali rezultate i usporedbe dviju anketa.</s><s>Kroz analizu smo pokazali razliku između percipirane vrijednosti destinacije prije posjeta turista i nakon posjeta turista.</s><s>Po završetku istraživanja dobili smo rezultate prikazane u nastavku.</s><s>U Tablici 3 vidimo usporedbu postotaka ispitanika koji su ispunjavali ankete kategoriziranih po zemljama iz kojih dolaze.</s><s>U tablici je vidljivo da je prvu anketu provedenu prije dolaska u destinaciju ispunilo 77% ispitanika iz Hrvatske, slijede ispitanici iz Slovenije s 18%, zatim Austrija s 3% i na kraju ispitanici iz Srbije koji čine 2% ispitanika.</s><s>U drugom anketnom upitniku također prednjače ispitanici iz Hrvatske sa 91%, slijede ih ispitanici iz Slovenije s 8% i 1% ispitanika dolazi iz Srbije.</s><s>Tablica 3: Postotak ispitanika po državama iz kojih dolaze Država</s>
<s>Dob ispitanika prilikom ispunjavanja prve ankete većinom je bila između 18 i 25 godina.</s><s>Slijede ispitanici u dobi od 26 do 35 godina.</s><s>Iz tablice 4 je vidljivo kako je u prvom anketnom upitniku bilo svega 1% ispitanika u dobi starijoj od 65 godina.</s><s>Usporedimo li to sa drugim anketnim upitnikom u Tablici 4 koji su ispunjavali nakon boravka u destinaciji, vidimo kako je kod druge ankete raspon dobi drugačiji i samim time je i pristup i razmišljanje prema destinaciji drugačije.</s><s>Kod ankete u destinaciji također je najviše ispitanika bilo u dobi između 18 i 25 godina, no u odnosu na prvi upitnik, pokazuje nam kako je to samo 29% u ovom slučaju.</s><s>Pokazuje nam i kako u drugoj anketi sudjeluje veći broj ispitanika u dobnom rasponu od 36 do 45 godina i od 46 do 55 godina.</s>
<s>U anketnim upitnicima pitali smo za spol ispitanika.</s><s>Tablica 5 pokazuje nam usporedbu prvog i drugog anketnog upitnika na pitanje o spolu.</s><s>Prvi anketni upitnik ispunjavalo je 76% ispitanika ženskog spola, 23% ispitanika muškog spola i 1% se nije izjasnio, to jest odabrao je opciju „Drugo“.</s><s>Drugi anketni upitnik je nešto drugačiji.</s><s>Ispunjavalo ga je 57% ispitanika ženskog spola, 34% ispitanika muškog spola, dok se 9% odlučilo za opciju Tablica 5: Spol ispitanika</s>
<s>Ispitanike u prvoj anketi upitali smo jesu li prije ispunjavanja već bili upoznati sa destinacijom „Općina Murter-Kornati“.</s><s>Prema Tablici 6, njih 82% bilo je već upoznato sa destinacijom, dok njih 18% prvi puta čuje za destinaciju.</s><s>Tablica 6: Upoznatost ispitanika sa destinacijom Jeste li upoznati sa</s>
<s>Tablica 7 prikazat će nam podatke prikupljene u prvome anketnom upitniku.</s><s>U tablici ćemo vidjeti pitanja koja su bila postavljena i odgovore u postocima.</s><s>Na sljedeća pitanja ispitanici su bili zamoljeni da svoje odgovore na postavljene tvrdnje rangiraju po kategorijama od 1 do 6 u kojima jedan označava kako se s tvrdnjom nikako ne slažu, dok 5 označava kako se slažu u potpunosti.</s><s>Brojem 6 dali su do znanja da ne znaju odgovor, odnosno da ne žele odgovoriti na to pitanje.</s><s>Analizu odgovora proveli smo u nastavku po završetku Tablice 7.</s>
<s>Kao što je već navedeno, Tablica 7 prikazuje rezultate istraživanja provedenog kroz opće populacijsku anketu prije dolaska u samu destinaciju.</s><s>U ovoj anketi, ispitanicima smo postavili određene tvrdnje na koje su oni odgovarali, ovisno o tome koliko se s ponuđenom tvrdnjom slažu, a kako bismo dobili što bolji prikaz percipirane vrijednosti destinacije u očima potencijalnih turista koji u tom trenutku nisu bili u samoj destinaciji.</s><s>Cilj je bio saznati kakvu sliku, na temelju dostupnih informacija, šalje destinacija prema svojim potencijalnim turistima.</s><s>Prema dobivenim rezultatima saznali smo kako su informacije o destinaciji lako dostupne, s čime se složilo više od polovine ispitanika.</s><s>Podatak nam govori kako prema tome potencijalni turisti nemaju puno problema prilikom informiranja o destinaciji.</s><s>Izračunati prosjek je 4,1.</s><s>Na temelju viđenih informacija, 40% ispitanika izjasnilo se da infrastruktura destinacije zadovoljava njihove standarde, dok je 23% ispitanika ostalo neutralno.</s><s>Tablica 7 pokazuje kako je prema dobivenim rezultatima infrastruktura destinacije zadovoljavajuća i izračunati prosjek odgovora je 3,6.</s><s>Da destinacija nudi kvalitetnu i raznoliku gastronomiju misli velika većina ispitanika.</s><s>Na pitanje o gastronomiji jednaki broj ispitanika, njih 39% izjasnilo se da se slaže ili da se u potpunosti slaže kako je gastronomija raznolika i kvalitetna.</s><s>Mišljenja su da će, dođu li u destinaciju, kvalitetno jesti i biti zadovoljni hranom.</s><s>Prosjek za ovaj odgovor iznosi 4,4.</s><s>Na temelju dostupnih informacija, na pitanje o dostupnosti smještaja, 45% ispitanika se izjasnilo kako smatra da je smještaj lako dostupan, dok je njih 36% ostalo neutralno.</s><s>Da je lako pronaći smještaj u destinaciji misli većina ispitanika s izračunatim prosjekom odgovora od 3,8.</s><s>Osim kvalitetne gastronomije i lakog pronalaženja smještaja, ispitanici misle kako je turistička usluga u destinaciji kvalitetna, s prosjekom odgovora od 4,4 i kako destinacija nudi raznolike oblike zabave s prosjekom odgovora od 4,1.</s><s>Uz ostalo, većina ispitanika smatra kako će doći u čistu i urednu destinaciju na što je prosjek odgovora 4,2, ali i mišljenja su da će biti socijalno prihvaćeni u destinaciji što je tvrdnja s prosjekom odgovora od 4,2.</s><s>„Destinacija je skupa i potencijalnim turistima će izazvati visoke troškove“ tvrdnja je s kojom se ispitanici ne slažu.</s><s>To pokazuje i prosjek od 3,4 kojim vidimo kako ispitanici misle da destinacija prilikom posjeta neće prouzročiti visoke troškove.</s><s>Kad je u pitanju sigurnost destinacije, velika većina ispitanika se ili slaže ili u potpunosti slaže kako je destinacija sigurna od krađa, terorističkih napada, bolesti i elementarnih nepogoda.</s><s>Većina ispitanika smatra destinaciju sigurnom, što pokazuje prosjek odgovora od 4,3.</s><s>Kao potencijalni turisti, ispitanici većinom smatraju kako će u destinaciji isplatiti uloženo vrijeme i novac i dobiti odgovarajuću uslugu i iskustvo što nam pokazuju prosjeci odgovora od 4,1 u obje tvrdnje.</s>
<s>Analiziramo li prosjek dobivenih rezultata, vidimo da ispitanici afirmativno odgovorili na sve postavljene tvrdnje.</s><s>Ispitanici, analiziramo li prosjek, smatraju kako im destinacija neće prouzročiti visoke troškove i kako će dobiti željenu vrijednost za svoj novac.</s><s>Informacije su relativno lako dostupne, a za infrastrukturu smatraju da je zadovoljavajuća te da je relativno lako pronaći smještaj.</s><s>Ispitanici su mišljenja, s obzirom na prosjek, kako će za uloženo vrijeme dobiti željeno iskustvo i kako destinacija nudi dovoljno široku paletu zabave kako bi to ostvarili.</s><s>Tvrdnje koje imaju najveći izračunati prosjek su tvrdnje o kvaliteti gastronomije, o kvalitetnoj turističkoj usluzi i tvrdnja o sigurnosti destinacije.</s><s>Tvrdnje su to koje nam pokazuju percipiranu vrijednost destinacije od strane potencijalnih turista.</s><s>Pogledamo li prosječne odgovore na postavljene tvrdnje možemo pretpostaviti da potencijalni turisti prije dolaska u destinaciju smatraju kako je ona sigurna, kako nudi kvalitetnu turističku uslugu kroz svoje kanale i kako destinacija ima kvalitetnu i raznoliku gastronomiju.</s><s>Prema prosjeku, destinaciju ispitanici također smatraju čistom i urednom te smatraju kako će biti socijalno prihvaćeni u destinaciji.</s>
<s>U drugom upitniku, nakon boravka u destinaciji, kako bismo dobili što točniju sliku, zanimalo nas je koja je duljina boravka ispitanika i kako putuju.</s><s>U Tablici 8 vidljivo je kako su prema izračunatom prosjeku odgovora turisti u destinaciji proveli od 9 do 13 dana.</s><s>Pokazuje nam kako je većina ispitanika provela 5 do 10 dana u destinaciji, njih 38%.</s><s>Pokazuje nam kako je broj ispitanika koji su proveli u destinaciji manji od 5, odnosno 3 dana, dakle nije velik i kako ispitanici ipak destinaciju preferiraju za duži ostanak.</s><s>Također rezultati pokazuju da je čak 22% ispitanika ostalo između 10 i 15 dana, odnosno 24% ispitanika je ostalo u destinaciji više od 15 dana.</s><s>Tablica 9 pokazuje nam kako putuju ispitanici, odnosno koje su skupine koje dolaze u destinaciju.</s><s>Prema rezultatima prikazanim u Tablici 9 najviše ispitanika dolazi u destinaciju s prijateljima, njih 45%.</s><s>Slijede ih posjetitelji koji dolaze s obitelji, njih 38%.</s><s>Na putovanje u destinaciju bez ikoga odlučuje se njih 16%, dok poslom u destinaciju dolazi samo 1% ispitanika.</s><s>Tablica 8: Duljina boravka ispitanika u destinaciji Duljina</s>
<s>Drugi anketni upitnik imao je slične tvrdnje kao i opće populacijski upitnik.</s><s>Dobiveni rezultati nalaze se u Tablici 10, a analiza istih se nalazi po završetku tablice.</s><s>U ovim pitanjima zadali smo tvrdnje na koje su ispitanici bili zamoljeni da daju svoje mišljenje i rangiraju ga od 1 do 6 ovisno o tome koliko se slažu sa ponuđenom tvrdnjom.</s><s>Kod ovog kategoriziranja jedinicom su označavali da se nikako ne slažu s tvrdnjom dok je petica označavala da se u potpunosti slaže sa ponuđenom tvrdnjom.</s><s>Ukoliko su odabrali 6, ispitanici nisu znali ili htjeli odgovoriti na pitanje.</s><s>Tablica 10: Analiza drugog anketnog upitnika Nikak</s>
<s>Tablica 10 prikaz je rezultata druge ankete koja je obavljena nakon boravka ispitanika u destinaciji.</s><s>Kao što smo već naveli, najveći broj ispitanika u destinaciji proveo je od 9 do 13 dana i većina ispitanika je putovala s obitelji ili prijateljima.</s><s>Pogledamo li dobiveni prosjek odgovora, vidljivo je da se ispitanici u većini slučajeva i dalje slažu sa postavljenim tvrdnjama s nekima više, s nekima manje.</s><s>Putem anketnog upitnika, nakon boravka u destinaciji ispitanici su potvrdili velikom većinom kako su im informacije o destinaciji bile lako dostupne i kako su zadovoljni infrastrukturom destinacije.</s><s>Izračunati prosjeci tih odgovora su 3,8 za dostupnost i 3,9 za infrastrukturu.</s><s>Velika većina ispitanika složila se s tvrdnjom da je gastronomija destinacije kvalitetna i raznolika.</s><s>Njih 42% reklo je da se slaže, a s tom tvrdnjom se u potpunosti složilo 27% ispitanika.</s><s>Izračunati prosjek odgovora je 4. S tvrdnjom kako je lako pronaći smještaj u destinaciji, samo 34% ispitanika se složilo, a samo 16% u potpunosti složilo.</s><s>Dobiveni prosjek odgovora je 3,8.</s><s>Da se u destinaciji nudi kvalitetna turistička usluga misli nešto malo više od polovine ispitanika, dok je čak 30% odgovorilo neutralnim odgovorom.</s><s>Prema dobivenim odgovorima izračunati prosjek je 3,9.</s><s>Nakon boravka u destinaciji, ispitanici su dojma da destinacija nudi razne oblike zabave te da je čista i uredna.</s><s>Tvrdnju je potvrdilo više od polovine ispitanika s prosjecima odgovora od 3,9 za zabavu i 4 za čistoću destinacije.</s><s>Socijalno prihvaćeno od strane domaćina i drugih turista osjećalo se više od pola ispitanika što nam pokazuje i izračunati prosjek od 4,1.</s><s>Manjina ispitanika, njih 40%, smatra da im je boravak prouzročio visoke troškove, što nam pokazuje i izračunati prosjek odgovora od samo 3,3.</s><s>Velika većina ispitanika potvrdila je da je destinacija sigurna i da su za svoj novac dobili željenu uslugu, što pokazuju prosjeci odgovora od 3,8 za odnos novac i usluga te 4 za odnos vrijeme i iskustvo.</s><s>Dobiveni prosjek govori nam kako su glavne značajke za destinaciju, prema mišljenju ispitanika da je ona sigurna i da su bili socijalno prihvaćeni od strane domaćina i drugih turista.</s><s>Također, visok prosjek imaju odgovori kojima potvrđuju da je destinacija čista i uredna te da nudi raznoliku i kvalitetnu gastronomiju.</s><s>Sve to doprinosi odgovoru kako su turisti za uloženo vrijeme planiranja dobili željeno iskustvo.</s><s>To je okvirna percipirana vrijednost prema prosječnim rezultatima.</s><s>Iako s nešto manjim prosjekom, većina ispitanika se slaže kako su informacije o destinaciji bile lako dostupne, infrastruktura je zadovoljavajuća i kako je relativno lako pronaći smještaj.</s><s>Destinacija nudi razne oblike zabave i kvalitetnu uslugu, a boravak u destinaciji nije prouzročio prevelike troškove.</s><s>Smatraju kako su za svoj novac u destinaciji dobili željenu uslugu.</s><s>Možemo reći kako nakon boravka u destinaciji ispitanici smatraju destinaciju sigurnom, čistom i isplativom prema dobivenim prosjecima, iako uzmemo li u obzir ostale segmente vidimo da ima mjesta na napredak u tim područjima.</s>
<s>5.3.1 Usporedba percipiranih i realnih doživljenih vrijednosti Kao rezultat našeg istraživanja dobili smo tri percipirane vrijednosti.</s><s>Prva percipirana vrijednost pokazuje nam kako destinacija i vodstvo destinacije doživljavaju samu destinaciju i na koji način je predstavljaju.</s><s>Druga percipirana vrijednost koja proizlazi iz opće populacijskog upitnika pokazuje nam kako potencijalni turisti doživljavaju destinaciju, dok nam treća percipirana vrijednost koja proizlazi iz drugog anketnog upitnika pokazuje kako ispitanici doživljavaju destinaciju nakon boravka u destinaciji.</s><s>U nastavku ćemo usporediti dobivene rezultate i analizirati njihove sličnosti i razlike.</s><s>Prvo istraživanje, prikazano kroz Tablicu 2 pokazalo je kako destinacija najviše ističe segmente izgleda, zabave i efikasnosti.</s><s>Podatak nam govori da je upravo to percipirana vrijednost destinacije od strane menadžmenta destinacije, odnosno da se vidi kao lijepa, efikasna i zabavna destinacija.</s><s>S druge strane, segmenti koji se zanemaruju su segmenti kvalitete usluga, socijalne vrijednosti, utroška vremena i napora te percipirani rizik.</s><s>Pokazatelj je to kako se destinacija fokusira isključivo na slikoviti doživljaj potencijalnih gostiju.</s><s>Rezultati prvog anketnog upitnika u Tablici 7 pokazuju nam kako potencijalni turisti destinaciju doživljavaju kao sigurnu s kvalitetnom gastronomskom ponudom i kvalitetnom turističkom uslugom, a iz priloženih rezultata vidljivo je da destinacija, po našem istraživanju, ulaže malo ili uopće ne ulaže trud da se prikaže kao sigurna destinacija sa kvalitetnom turističkom uslugom i relativno malo spominje gastronomiju kroz promociju.</s><s>Bez obzira na to ispitanici prvog anketnog upitnika smatraju da su upravo to jake strane destinacije.</s><s>To vežemo uz Hipotezu 2: „Menadžment destinacije ima drugačiju percipiranu vrijednost o destinaciji u odnosu na potencijalnog turista“ koja je u skladu s dobivenim rezultatima.</s><s>Prema rezultatima istraživanja, turist ima drugačiju percipiranu vrijednost o destinaciji u odnosu na samu destinaciju što je u skladu s hipotezom, ali je percipirana vrijednost od strane menadžmenta destinacije ipak drugačija u donosu na percipiranu vrijednost koju ima turist.</s><s>Zanimljivo je kako u Tablici 2 vidimo da destinacija uopće ne prikazuje sebe kao sigurnu destinaciju, ne ulažu napor da pokažu kako pridaju vrijednost socijalnom pripadanju i to nije dio percipirane vrijednosti, ali u Tablici 7 vidimo kako ispitanici doživljavaju destinaciju kao sigurnu i osjećaju se socijalno prihvaćeni.</s><s>Zanimljivo je i kako destinacija ne naglašava kvalitetan kadar turističkog osoblja, a ipak u Tablici 7 vidimo kako potencijalni turisti imaju drugačije mišljenje i doživljavaju destinaciju kao mjesto s kvalitetnim turističkim osobljem i uslugama.</s><s>Dok destinacija svoje primarne atribute vidi u ljepoti, zabavi i efikasnosti, ispitanici pak kao glavne atribute destinacije vide sigurnost, kvalitetnu uslugu te raznoliku i kvalitetnu gastronomiju.</s><s>Segmenti koje turist vidi, segmenti su koji se po mišljenju menadžmenta destinacije podrazumijevaju što nam uz ostale faktore pokazuje kako je Hipoteza 2 u skladu s dobivenim rezultatima.</s><s>Iz usporedbe dvaju istraživanja i dviju percipiranih vrijednosti možemo zaključiti kako se ne poklapaju i na temelju osnovnih značajki vidimo da menadžment destinacije ipak ima nešto superiorniju percipiranu vrijednost u odnosu na potencijalnog turista.</s><s>Usporedimo li pak prvo istraživanje iz Tablice 2 i treće istraživanje iz Tablice 10, vidjet ćemo da i u tom slučaju postoje određena odstupanja.</s><s>To nam govori kako je Hipoteza 3: „Menadžment destinacije ima drugačiju percipiranu vrijednost o destinaciji u odnosu na turista koji je boravio u destinaciji“ u skladu s dobivenim rezultatima.</s><s>Kao što smo već naveli, percipirana vrijednost destinacije pokazuje destinaciju kao lijepu efikasnu i zabavnu, dok je percipirana vrijednost posjetitelja nakon boravka u destinaciji ipak nešto drugačija.</s><s>Oni destinaciju doživljavaju kao sigurnu i čistu, s kvalitetnom gastronomijom.</s><s>Usporedimo li dva istraživanja, u Tablici 2 ćemo vidjeti kako destinacija pridaje određenu pažnju efikasnosti i relativno prikazuje da se trude biti efikasni i pokazati djelomične informacije o infrastrukturi, gastronomiji i smještaju na što, kako je prikazano u Tablici 10 turisti obraćaju pažnju i vidljivo je da su u tim segmentima ocjene prosječne ili iznad prosjeka.</s><s>Kod segmenata kao što su socijalna vrijednost, percipirani rizik i utrošak vremena i napora destinacija ne ispostavlja gotovo nikakve informacije, no u Tablici 10 vidimo kako to ne utječe na mišljenje ispitanika i svejedno destinaciju smatraju sigurnom i smatraju kako su bili socijalno prihvaćeni.</s><s>Također, bez obzira na manjak informacija o troškovima, ispitanici smatraju kako troškovi nisu bili pretjerano visoki i kako se uloženo isplatilo.</s><s>Sve su to segmenti koji nam govore kako su dobiveni podaci u skladu sa postavljenom Hipotezom 3 i kako turist ima drugačiju i veću percipiranu vrijednost destinacije.</s>
<s>Uspoređujemo li rezultate prvog anketnog upitnika iz Tablice 7 i drugog anketnog upitnika iz Tablice 10, vidimo da dolazi do odstupanja.</s><s>Rezultate usporedbe ovih istraživanja vežemo uz Hipotezu 1: „Realna doživljena vrijednost destinacije nije jednaka percipiranoj vrijednosti“ i Hipotezu 4: „Percipirana vrijednost destinacije je veća prije samog boravka u destinaciji“ Neke prosječne vrijednosti se povećavaju, a neke smanjuju u odnosu prije i poslije.</s><s>Na temelju odgovora iz obje ankete može se zaključiti da se percipirane vrijednosti razlikuju u odnosu na mišljenje prije boravka u destinaciji i nakon boravka u destinaciji.</s><s>Dostupnost informacija o destinaciji segment je kojem se povećao postotak na drugom u odnosu na prvo istraživanje što znači da su informacije o destinaciji dostupnije nego što je to bilo mišljenje prve skupine ispitanika.</s><s>Prva skupina je smatrala kako je infrastruktura zadovoljavajuća i kako je gastronomija raznolika i kvalitetna, no druga skupina je nešto manje zadovoljna tim segmentima u odnosu na skupinu koja nije boravila u destinaciji.</s><s>Što se tiče dostupnosti smještaja u destinaciji to je jedini segment koji je imao isti rezultat u oba ispitivanja i nije se mijenjao.</s><s>Kvaliteta usluga, zabava u destinaciji, čistoća destinacije, sigurnost i socijalno prihvaćanje su segmenti koji su bolje ocijenjeni nakon boravka u destinaciji u odnosu na istraživanje prije posjeta.</s><s>Usporedimo li Tablicu 7 i Tablicu 10 u segmentu troškova, vidjeti ćemo kako su ispitanici prvog upitnika prije posjeta destinaciji očekivali više troškove u odnosu na stanje koje su ocijenili ispitanici drugog upitnika nakon posjeta.</s><s>Iz istraživanja je vidljivo kako su očekivanja za vrijednost usluga u odnosu na uloženi novac bila manja u smislu da su ispitanici koji nisu boravili u destinaciji očekivali da neće dobiti toliko kvalitetnu željenu uslugu za svoj novac, no ispitanici koji su boravili u destinaciji izjasnili su se kako su bili zadovoljni uslugom koju su dobili za uloženi novac.</s><s>Slična je situacija i s uloženim vremenom u planiranje putovanja i dobivenim iskustvom.</s><s>Ispitanici su zadovoljniji dobivenim iskustvom u odnosu na uloženo vrijeme nego što su to očekivali ispitanici prvog anketnog upitnika.</s><s>Iz navedenih istraživanja vidljivo je kako se percipirane vrijednosti destinacije skupina razlikuju i kako realna doživljena vrijednost destinacije koja proizlazi iz Tablice 10 nije jednaka percipiranoj vrijednosti iz Tablice 7, što je u skladu s postavljenom Hipotezom 1. Vidljivo je i da su vrijednosti za pojedine segmente manje u Tablici 7 u odnosu na tablicu 10, što nije u skladu s Hipotezom 4 i pokazuje nam da je percipirana vrijednost destinacije bolja nakon bivanja u destinaciji.</s><s>Iz istraživanja je vidljivo i da prva skupina doživljava destinaciju kao destinaciju s kvalitetnom uslugom i kvalitetnom gastronomijom, dok je drugoj skupini fokus čistoća i socijalna prihvaćenost.</s><s>Obje skupine destinaciju smatraju sigurnom.</s><s>Razlike do kojih dolazi u istraživanju između prvog i drugog anketnog upitnika događaju se zbog toga što neke segmente koji su navedeni u istraživanjima u prvome istraživanju ispitanici mogu samo procijeniti, dok su u drugom istraživanju to doživjeli.</s><s>Na primjer, prilikom prvog istraživanja ispitanik misli da će se osjećati sigurno u destinaciji, ali ne zna to, dok prilikom drugog istraživanja ispitanik je već ima doživljeno iskustvo i osjećao se sigurno, stoga je mišljenje generirano na bazi njegovih doživljaja.</s><s>6 ZAKLJUČAK</s>
<s>Segment destinacijskog menadžmenta dio je turističkog tržišta, a njegove definicije ovise o autorima koji se njime bave.</s><s>Jedan od mnogobrojnih segmenata destinacijskog menadžmenta je i percipirana vrijednost proizvoda kojom smo se mi bavili.</s><s>U ovom diplomskom radu percipirana vrijednost se odnosi na destinaciju kao turistički proizvod i njenu percipiranu vrijednost.</s><s>Za istraživanja koja smo proveli postavili smo određene ciljeve.</s><s>Kako bismo postigli postavljene ciljeve koristili smo različite metode rada.</s><s>Kako bismo postigli ciljeve u prvom dijelu rada, za istraživanje teme koristili smo sekundarne izvore, odnosno metodu kompilacije i metodu deskripcije.</s><s>Također smo proučavali strukovnu literaturu, knjige, istraživanja te razne članke i revije koje su povezane sa temom, a izvori istih nalaze se u poglavlju 7. Za početak istraživanja, tražili smo podatke o destinacijskom menadžmentu i upravljanju destinacijom.</s><s>Menadžment destinacije temelj je mogućnosti da se destinacija izgradi kao turistički proizvod.</s><s>Kao dio menadžmenta destinacije ispostavlja se marketing destinacije koji se bavi uređenjem slike destinacije i ključan je za prikaz destinacije kao turističkog proizvoda.</s><s>Iz marketinga je proizašlo ponašanje potrošača, a samim time i percipirana vrijednost destinacije koja je dio procesa kupnje proizvoda i utječe na isti.</s><s>Percipirana vrijednost destinacije Općina Murter-Kornati kao tema ovog diplomskog rada bila je izabrana zbog nedostatka podataka o istoj u destinaciji.</s><s>Ukoliko bi destinacija i menadžment destinacije imali informacije o stanju percipirane vrijednosti, utoliko bi bilo moguće da bi to pomoglo u daljnjem planiranju promocije i prodaje destinacije kao turističkog proizvoda.</s><s>To je povezanost teme i destinacije, što je bio naš drugi cilj u ovom diplomskom radu.</s>
<s>Sljedeći ciljevi se odnose na istraživanje percipirane vrijednosti i same destinacije iz i čega proizlaze sljedeće konstatacije.</s><s>Percipirana vrijednost destinacije jedan je od segmenata pri kupnji proizvoda.</s><s>Ona je segment koji je subjektivan i na nju utječu različiti faktori kod različitih ispitanika.</s><s>Percipirana vrijednost je zapravo procjena kupca je li je on dobio željeni proizvod ili uslugu za uloženi novac ili vrijeme.</s><s>S obzirom na to da svaki kupac drugačije doživljava i proživljava proces kupnje, obzirom na čimbenike koji utječu na njega u danom trenutku života, svaka percipirana vrijednost kupca je na neki način subjektivna.</s><s>Definicija koju smo mi uzeli kao vodilju bila je ona autora Gallarze i Gil-Saure (2006) koji kažu da je percipirana vrijednost odnos koristi i troškova.</s><s>Pomoću tablice istih autora odradili smo istraživanje na destinaciji Općina Murter-Kornati koja je smještena na otoku Murteru i broji 2067 stanovnika te pokriva veliki dio Nacionalnog parka Kornati.</s>
<s>Ostali postavljeni ciljevi odnose se na provođenje kvantitativnih istraživanja o percipiranoj vrijednosti destinacije i usporedbu dobivenih rezultata.</s><s>Istraživački dio podijelili smo u tri dijela, a to su analiza sadržaja, opća populacijska anketa i anketa nakon boravka u destinaciji.</s><s>Putem analize sadržaja analizirali smo marketinške elemente destinacijskog menadžmenta destinacije i prikupljali podatke o tome kakvu sliku destinacija ima o sebi, odnosno koja je percipirana vrijednost destinacije sa gledišta destinacije kao cjeline.</s><s>Nakon toga provedeno je istraživanje kroz opće populacijsku online anketu koju su ispunjavali ispitanici koji nisu boravili u destinaciji.</s><s>Kroz to istraživanje dobili smo percipiranu vrijednost destinacije prije samog dolaska u destinaciju i dobili smo percepciju potencijalnih turista prema destinaciji.</s><s>Treće istraživanje provedeno je kroz online anketu koju su ispunjavali ispitanici nakon boravka u destinaciji i kroz koju smo dobili uvid u percipiranu vrijednost destinacije nakon boravka u destinaciji.</s><s>Time su svi zadani ciljevi ostvareni.</s><s>Prema dobivenim podacima zaključujemo da destinacija sebe prikazuje kao lijepu, zabavnu i efikasnu i to su primarni segmenti na koje se skreće fokus.</s><s>Iz istraživanja je vidljivo i kako destinacija kroz svoje kanale jako malo obraća pažnju na segmente kvalitete usluga, percipiranog rizika i utroška vremena i napora.</s><s>Iz drugog istraživanja vidljivo je kako potencijalni turisti vide destinaciju kao destinaciju koja nudi kvalitetnu gastronomiju, sigurna je i nudi kvalitetnu turističku uslugu.</s><s>Treće istraživanje provedeno nakon boravka u destinaciji, pokazalo nam je kako ispitanici doživljavaju destinaciju kao čistu i sigurnu te kažu kako su u destinaciji bili socijalno prihvaćeni od svih.</s><s>Zaključili smo kako se percipirane vrijednosti ne podudaraju i svaka je različita.</s><s>Tvrdnja je to koja nam potvrđuje Hipotezu 1: „Realna doživljena vrijednost destinacije nije jednaka percipiranoj vrijednosti“, Hipotezu 2: „Menadžment destinacije ima drugačiju percipiranu vrijednost o destinaciji u odnosu na potencijalnog turista“, i Hipotezu 3: „Menadžment destinacije ima drugačiju percipiranu vrijednost o destinaciji u odnosu na turista koji je boravio u destinaciji“.</s><s>Iz dobivenih rezultata vidljivo je da menadžment destinacije ima drugačiju sliku o destinaciji u odnosu na potencijalnog turista.</s><s>Također, vidljivo je da se razlikuju percipirane vrijednosti destinacijskog menadžmenta i ispitanika koji je boravio u destinaciji.</s><s>Prema drugoj tvrdnji možemo potvrditi i Hipotezu 1 jer nam ona pokazuje kako se i realna doživljena vrijednost destinacije razlikuje u odnosu na percipiranu vrijednost.</s><s>Hipoteza 4: „Percipirana vrijednost destinacije je veća prije samog boravka u destinaciji“ je hipoteza koja se ne poklapa s rezultatima istraživanja jer su oni pokazali suprotno.</s><s>Pokazali su kako percipirana vrijednost, mjerena prema prosjeku dobivenih odgovora postaje veća nakon boravka u destinaciji.</s><s>Percipirana vrijednost destinacije subjektivna je vrijednost koja se dodaje destinaciji.</s><s>Drugačija je ovisno o kutu gledanja i ovisno o subjektu koji je pridodaje destinaciji.</s><s>U ovome diplomskom radu zaključili smo kako percipirana vrijednost može utjecati na kupnju određenog proizvoda, ali i ne mora.</s><s>Sve ovisi o subjektivnom mišljenju koje je stvoreno na bazi doživljenih ili viđenih činjenica.</s><s>U ovom radu bavili smo se percipiranom vrijednošću destinacije Općina Murter-Kornati gledajući na nju kao na turistički proizvod.</s><s>Prilikom kupnje turističkog proizvoda ili samo proizvoda, na potencijalnog kupca i njegovo ponašanje prilikom kupnje utječu razni čimbenici koji stvaraju njegovu subjektivnu sliku o proizvodu, drugim riječima taj proizvod dobiva percipiranu vrijednost.</s><s>Kroz istraživanje smo se bavili pitanjima razlike percipirane vrijednosti i što točno utječe na to.</s><s>Pokušali smo saznati postoje li faktori koji bi potencijalno mogli poboljšati vrijednost ili istu smanjiti.</s><s>Nakon provedenih istraživanja, mišljenja smo da destinacija kao subjekt koji izlazi na turističko tržište, svoj proizvod plasira vrlo šturo.</s><s>Istraživanje je pokazalo kako proizvod pokazuju kao lijep, zabavan i efikasan, dok segmente kao što su kvaliteta usluga, socijalno prihvaćanje potencijalnih gostiju i predstavljanje konkretnoga cjelovitog proizvoda ne pokazuje skoro uopće ili se pokazuje jako malo.</s><s>Iako su daljnja istraživanja pokazala kako to vrlo malo utječe na percepciju destinacije i mišljenje potencijalnih kupaca, mišljenja smo da ne bi škodilo kada bi se tome pridala veća pozornost prilikom plasiranja marketinga destinacije to jest proizvoda.</s>
<s>Iz istraživanja možemo zaključiti kako se mišljenja dviju ispitanih skupina razlikuju, što je bilo očekivano s obzirom na to da je percipirana vrijednost subjektivna.</s><s>No, rezultati pokazuju kako kod prve skupine, koja nije upoznata s destinacijom i nije boravila u destinaciji menadžment destinacije ipak može djelovati i popraviti percipiranu vrijednost.</s><s>To može učiniti tako da kroz svoje marketinške kanale više pažnje pridoda segmentima koji su prema istraživanju bili zakinuti, a to su segmenti socijalne prihvaćenosti, sigurnosti te informacije o smještaju i cijenama smještaja.</s><s>Tako bi se mogla povećati percipirana vrijednost destinacije u očima potencijalnih turista i, prema tome, moglo bi ih se privući da dođu posjetiti destinaciju.</s><s>Pogledamo li rezultate istraživanja kroz drugi anketni upitnik, uočiti ćemo da je situacija nešto bolja, no i tu vidimo mogućnost da napredak.</s><s>Percipirana vrijednost je subjektivna i kod drugog anketnog upitnika ispitanici su procijenili vrijednost na temelju doživljaja u destinaciji.</s><s>Kod tog istraživanja također je vidljiva razlika između onog što menadžment destinacije predstavlja i percipirane vrijednosti stvorene od strane destinacije s percipiranom vrijednošću koju smo dobili od ispitanika koji su boravili u destinaciji.</s><s>Kao što smo naveli, destinacija je ispostavila segmente ljepote, zabave i efikasnosti, ali ispitanici su prepoznali druge segmente a to su socijalna prihvaćenost, čistoća i gastronomija.</s><s>Rezultati ovih istraživanja nude mogućnost menadžmentu destinacije da pogleda segmente koji nisu toliko zastupljeni i prepoznati kod potencijalnih turista i turista koji su posjetili destinaciju te da se više fokusira na njih u daljnjim planovima.</s><s>Jedna od mogućnosti je i povremeno provesti slično istraživanje u destinaciji i na službenim stranicama kako bi se dobila povratna informacija o percipiranoj vrijednosti i kako bi prema tome mogli krojiti planove.</s><s>Na taj način mogu poboljšati percipiranu vrijednost destinacije, ali i zadovoljstvo kupaca, to jest posjetitelja.</s><s>Način je to i na koji mogu poboljšati destinaciju i privući više kupaca, to jest turista.</s><s>7 LITERATURA I IZVORI</s>
<s>Došen, Đ. i Prebežac, D. (2003).</s><s>Ponašanje potrošača u turizmu – stavovi i motivacijski čimbenici kao kriterij segmentiranja turističkog tržišta/Consumer behavior in tourism — attitudes and motivators as criteria for segmentation of tourism Državna</s>
<s>o Ženski (Female) o Niti se slažem niti se ne slažem (I neither agree nor disagree) o U potpunosti se slažem (I completely agree) o Ne znam/ne mogu odgovoriti (I don't know / I can't answer) 7. Infrastruktura (biciklističke i pješačke rute i staze, atrakcije, odmorišta, plaže, centri za posjetitelje, promet, parkirališta) u destinaciji je zadovoljavajuća. (Infrastructure (bicycle and hiking routes and trails, attractions, rest areas, beaches, visitor centers, traffic, parking lots) in the destination is satisfactory.) o Nikako se ne slažem (I do not agree at all) o Ne slažem se (I disagree)</s>
<s>o Ženski (Female) o Niti se slažem niti se ne slažem (I neither agree nor disagree) o U potpunosti se slažem (I completely agree) o Ne znam/ne mogu odgovoriti (I don't know / I can't answer) 8. Destinacija nudi raznoliku i kvalitetnu gastronomiju. (The destination offers diverse and quality gastronomy.)</s>
<s>o Ne slažem se (I disagree) o Niti se slažem niti se ne slažem (I neither agree nor disagree) o U potpunosti se slažem (I completely agree) o Ne znam/ne mogu odgovoriti (I don't know / I can't answer) 10.</s><s>Destinacija kroz turističku zajednicu i informativni centar nudi kvalitetnu turističku uslugu (informacije za turiste, kompetentno osoblje, ljubazno, pouzdano, uredno i čisto osoblje). (The destination offers a quality tourist service (information for tourists, competent staff, friendly, reliable, tidy and clean staff) trough the tourist community and information center.</s>
<s>o Ne slažem se (I disagree) o Niti se slažem niti se ne slažem (I neither agree nor disagree) o U potpunosti se slažem (I completely agree) o Ne znam/ne mogu odgovoriti (I don't know / I can't answer) 11.</s><s>Destinacija nudi razne oblike zabave (manifestacije, događanja, kulturni sadržaj). (The destination offers various forms of entertainment (events, happenings, cultural content).</s>
<s>o Ne slažem se (I disagree) o Niti se slažem niti se ne slažem (I neither agree nor disagree) o U potpunosti se slažem (I completely agree) o Ne znam/ne mogu odgovoriti (I don't know / I can't answer) 12.</s><s>Destinacija (plaže, ulice, spomenici) je čista i uredna. (The destination (beaches, streets, monuments) is clean and tidy.)</s>
<s>o Ne slažem se (I disagree) o Niti se slažem niti se ne slažem (I neither agree nor disagree) o U potpunosti se slažem (I completely agree) o Ne znam/ne mogu odgovoriti (I don't know / I can't answer) 14.</s><s>Boravak u destinaciji će izazvati visoke troškove. (Staying in a destination will cause o Nikako se ne slažem (I do not agree at all) o Ne slažem se (I disagree)</s>
<s>o Ne slažem se (I disagree) o Niti se slažem niti se ne slažem (I neither agree nor disagree) o U potpunosti se slažem (I completely agree) o Ne znam/ne mogu odgovoriti (I don't know / I can't answer) 15.</s><s>Destinacija je sigurna od terorističkih napada, krađe, bolesti, elementarnih nepogoda, nereda. (The destination is safe from terrorist attacks, thefts, diseases, natural disasters, riots.)</s>
<s>o Ne slažem se (I disagree) o Niti se slažem niti se ne slažem (I neither agree nor disagree) o U potpunosti se slažem (I completely agree) o Ne znam/ne mogu odgovoriti (I don't know / I can't answer) PRILOG 2: ANKETNI UPITNIK 2</s>
<s>o Ne slažem se (I disagree) o Niti se slažem niti se ne slažem (I neither agree nor disagree) o U potpunosti se slažem (I completely agree) o Ne znam/ne mogu odgovoriti (I don't know / I can't answer) 7. Infrastruktura (biciklističke i pješačke rute i staze, kupališta, atrakcije, odmorišta, plaže, centri za posjetitelje, promet, parkirališta) u destinaciji je zadovoljavajuća. (Infrastructure (bicycle and hiking routes and trails, beaches, attractions, rest areas, beaches, visitor centers, traffic, parking lots) in the destination is satisfactory.) o Nikako se ne slažem (I do not agree at all) o Ne slažem se (I disagree)</s>
<s>o Ne slažem se (I disagree) o Niti se slažem niti se ne slažem (I neither agree nor disagree) o U potpunosti se slažem (I completely agree) o Ne znam/ne mogu odgovoriti (I don't know / I can't answer) 8. Destinacija nudi raznoliku i kvalitetnu gastronomiju. (The destination offers diverse and quality gastronomy.)</s>
<s>o Ne slažem se (I disagree) o Niti se slažem niti se ne slažem (I neither agree nor disagree) o U potpunosti se slažem (I completely agree) o Ne znam/ne mogu odgovoriti (I don't know / I can't answer) 9. U destinaciji je bilo lako pronaći slobodan smještaj. (It was easy to find free accommodation in the destination.)</s>
<s>o Ne slažem se (I disagree) o Niti se slažem niti se ne slažem (I neither agree nor disagree) o U potpunosti se slažem (I completely agree) o Ne znam/ne mogu odgovoriti (I don't know / I can't answer) 10.</s><s>Destinacija kroz turističku zajednicu i informativni centar nudi kvalitetnu turističku uslugu (informacije za turiste, kompetentno osoblje, ljubazno, pouzdano, uredno i čisto osoblje). (The destination offers a quality tourist service (information for tourists, competent staff, friendly, reliable, tidy and clean staff) through the tourist community and information center.)</s>
<s>o Ne slažem se (I disagree) o Niti se slažem niti se ne slažem (I neither agree nor disagree) o U potpunosti se slažem (I completely agree) o Ne znam/ne mogu odgovoriti (I don't know / I can't answer) 11.</s><s>Destinacija nudi razne oblike zabave (manifestacije, događanja, kulturna događanja). (The destination offers various forms of entertainment (events, happenings, cultural content).</s>
<s>o Ne slažem se (I disagree) o Niti se slažem niti se ne slažem (I neither agree nor disagree) o U potpunosti se slažem (I completely agree) o Ne znam/ne mogu odgovoriti (I don't know / I can't answer) 12.</s><s>Destinacija (plaže, ulice, spomenici) je čista i uredna. (The destination (beaches, streets, monuments) is clean and tidy.)</s>